A város stratégiai és gazdasági jelentősége miatt Stockholm fontos tényezővé vált a Kalmar-unió dán királyai és a nemzeti függetlenségi mozgalom kapcsolataiban a 15. században. A dán király, II. Keresztény 1520-ban belépett a városba. 1520. november 8-án a Stockholmi Vérfürdő néven ismert ellenzéki személyek mészárlása történt, és további felkeléseket indított, amelyek végül a Kalmar-unió felbomlásához vezettek. 1523-ban Gustav Vasa csatlakozásával és a királyi hatalom megalapításával Stockholm lakossága növekedni kezdett, 1600-re elérte a 10 000-et. Kérdés: Milyen évben lépett II. Keresztény Stockholomba?
1520-as