Töltse ki a következő mondatot:
Tsingtao ostroma. Japán az I. világháború alatt hadat üzent Németországnak, és csapatokat küldött Csingtaóba (ma Csingdao), mivel kikötőként használták. A Qingdao katonai kötvényeket 1914 szeptemberében adták ki (Taishó 3. éve) 10 sen, 20 sen, 50 sen, 1 jen, 5 jen és 10 jen névértékben, amelyek ezüstben válthatók vissza. A bankjegyek mérete a 103 mm x 70 mm-től kezdve a sen névértékeknél, a 133 mm x 93 mm-ig a jen névértékeknél változik. Néhány alacsonyabb értékű bankjegyet az orosz-japán háborús háborús kötvényekre nyomtattak. A Qingdao katonai kötvények megtervezése hasonló az akkori más háborús pénznemekkel, mivel mindegyik hasonló a Meiji Tsūhō bankjegyekhez, amelyeket 1872 és 1899 között adtak ki a japán polgárok számára. A különös elrendezésen észrevehető különbségek közé tartozik az "(x névérték) ezüstben" angol nyelven nyomtatott mindkét oldalán, és egyszer a hátoldalán. A kibocsátott bankjegyek mennyisége "kis", mivel a Qingdao ostroma kevesebb mint két hónapon belül rendeződött, miután először kibocsátották. A legtöbb jegyzetet 1922-ben (Taishó 11. évében) visszaváltották, amikor a japán kormány civil pénzzel váltotta fel őket, amelyet a Yokohama Specie Bank adott ki. A nem beszedett bankjegyek becsült értéke körülbelül 160 000 jen.