Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A varágok később beolvadtak a szláv népességbe, és az első Rus' dinasztia, a Rurik-dinasztia részévé váltak. Kijevi Oroszország több fejedelemségből állt, melyeket egymással kapcsolatban álló Rurikid hercegek ("hercegek") uraltak, akik gyakran harcolták egymást Kijev birtoklásáért. Kijevi Oroszország aranykora Nagy Vladimír uralkodásával kezdődött (980-1015), aki a bizánci kereszténység felé fordította a Ruszt. Fiának, Bölcs Jaroszlávnak (1019-1054) uralkodása alatt Kijevi Oroszország elérte kulturális fejlődésének és katonai hatalmának csúcspontját. Az állam hamarosan szétesett, mivel a regionális hatalmak viszonylagos jelentősége ismét emelkedett. A végső újjáéledés után, Vladimir II. Monomakh (1113-1125) és fia, Mstislav (1125-1132) uralma alatt, Mstislav halála után a Kievan Rus végül külön fejedelemségekre bomlott. A 13. századi mongol invázió pusztította a Kievan Rus-t. Kijev 1240-ben teljesen elpusztult. A mai ukrán területen Halych és Volodymyr-Volynskyi fejedelemségei keletkeztek, és egyesültek Galicia-Volhynia államával. Roman Mstyslavych fia, Danylo Romanovych (Daniel I. Galicia vagy Danylo Halytskyi) újra egyesítette az egész délnyugati Ruszt, beleértve a Volhynia, Galiciát és a Rusz ősi fővárosát, Kijevet. Danylo-t a pápai érsek koronázta Dorohychynban 1253-ban, mint az egész Rus első királyát. Danylo uralkodása alatt Galícia-Volhynia királysága volt az egyik legerősebb állam Kelet-Közép-Európában.  Kérdés: hol asszimilálódtak a varágok?
Szláv népesség