Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjáró: Dürer orrszarvúja az a név, amelyet általában a német festő és nyomtató Albrecht Dürer által 1515-ben elvégzett fafaragásra adnak. A kép egy írásos leíráson és egy rövid rajzon alapul, amelyet egy ismeretlen művész készített egy indiai orrszarvúról, amely 1515-ben érkezett Lisszabonba. Dürer soha nem látta a valódi orrszarvút, amely az első élő példány volt, amelyet a római idők óta láttak Európában. 1515 végén Portugália királya, Manuel I. ajándékba küldte ezt az állatot X. Leónak, de 1516 elején az olasz partok közelében hajótörés következtében elpusztult. Egy élő orrszarvút nem láttak újra Európában, amíg egy második példányt, Abada-t, Indiából érkezett Sebastián portugál udvarába 1577-ben, később Spanyolország II. Fülöpje örökölte körülbelül 1580-ban. Dürer fafaragása nem egy teljesen pontos ábrázolása egy orrszarvúnak. Egy olyan állatot ábrázol, amelynek a testét páncélokhoz hasonlóan kemény lemezek borítják, a torkán egy torkolat van, szilárd kinézetű mellvért visel, és a varratok mentén csavarok vannak. Egy kis csavargó szarvat helyez a hátára, és golyózatos lábakkal és fűrészszerű hátsó résszel látja el. Ezek közül a tulajdonságok közül egyik sem jelenik meg egy igazi orrszarvúban, bár az indiai orrszarvú bőrében vannak olyan mély hajtások, amelyek távolról páncélnak tűnhetnek. Az anatómiai pontatlanságainak ellenére Dürer fából faragott képe nagyon népszerűvé vált Európában, és a következő három évszázadban sokszor másolták. A nyugatiak a 19. század végéig egy orrszarvú igazi ábrázolásának tekintették. Végül realisztikusabb rajzok és festmények váltották fel, különösen az 1740-es és 1750-es években Európába utazó Clara orrszarvú festményei. Dürer fából faragott képeiről azt mondták: "valószínűleg egyetlen állati kép sem gyakorolt ilyen mély hatást a művészetekre".  Kérdés: Ki uralkodott Portugálián a 1500-as években?
Manuel I.