Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átmenet: 1514-től kezdődően, több mint egy évszázadig az Oszmán Birodalom és a Szafavid Perzsia szinte állandó háborúban állt a Dél-Kaukázus és Mezopotámia ellenőrzése miatt. A két állam volt a legnagyobb hatalmak Nyugat-Ázsiában, és a rivalizálás tovább táplált dogmatikus különbségek: az oszmánok szunnik voltak, míg a szafavidok szilárd síita muszlimok a Qizilbash szekta, és látott eretnekek az oszmánok. Miután a csata Chaldiran megszüntette szafavid befolyás Anatóliában, a háború alatt 1532-55 az oszmánok meghódították arab Irak, veszi Bagdad 1534, és biztosítja elismerését a nyereségek a szerződés Amasya 1555. A béke két évtizedig tartott, mielőtt 1578-ban újabb háború tört ki. A perzsák nehéz helyzetbe kerültek, mivel az oszmánok előretöréseit a Shaybanidák támadásaival kombinálták a perzsa Khorasanba. A háború 1590-ben a Konstantinápolyi Szerződéssel ért véget, egy egyértelmű oszmán győzelemmel: az oszmánok elfoglalták Grúziát, Revánt, és még a korábbi szafávid fővárost, Tabriz-t is. Az új perzsa sah, I. Abbasz (1588-1629 között uralkodott) átszervezte hadseregét, új ghulam gyalogságot állított fel a janicsárok utánzásában, több tízezer főleg cirkáz és grúz közül, akik a legjobb felszereléssel és képzéssel voltak felfegyverkezve, és várták az idejét. 1603-ban támadásba kezdett, amely ugyanabban az évben visszavette Tabrizot, Azerbajdzsánt és Grúziát. Az európai Habsburg monarchia elleni háborúk elterelődése miatt az oszmánok nem tudtak hatékony ellenállást nyújtani. 1622-re, a mogulokkal folytatott háború sikeres befejezését követően, és a II. Osman szultán meggyilkolását követő belső zavargások által bátorítva. 1618-22), Abbas elhatározta, hogy megtámadja az oszmán birtokokat Irakban.  Kérdés: Kivel volt háborúban az Oszmán Birodalom?
Szafávid Perzsia