Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átmenet: Szinte minden állat valamilyen formában használja a nemi szaporodást. Miózisban haploid gamétákat termelnek; a kisebb, mozgékony gaméták spermatozoidák, a nagyobb, nem mozgékony gaméták pedig petesejtek. Ezek összeolvadva zigótákat alkotnak, amelyek mitózis útján üreges gömbré alakulnak ki, amelyet blastulának neveznek. A szivacsoknál a blastula lárvák úszva új helyre mennek, a tengerfenékhez ragaszkodnak, és új szivaccsá fejlődnek. A legtöbb más csoportban a blastula bonyolultabb átszervezésen megy keresztül. Először invaginálódik, hogy egy gasztrulát alakítson ki egy emésztőkamrával és két külön csírásréteggel, egy külső ectodermmal és egy belső endodermmal. A legtöbb esetben egy harmadik csírásréteg, a mezoderma is kialakul közöttük. Ezek a csírásrétegek aztán differenciálódnak, hogy szöveteket és szerveket hozzanak létre. A szexuális szaporodás során a közeli rokonokkal való párosodás ismételt esetei általában a populáción belüli beltenyésztési depresszióhoz vezetnek a káros recesszív jellemzők megnövekedett előfordulása miatt. Az állatok számos mechanizmust fejlesztettek ki, hogy elkerüljék a közeli rokonnemzést. Egyes fajoknál, mint például a pompás tündérlányoknál (Malurus splendens), a nőstények több hímrel párosodva részesülnek előnyben, így több, magasabb genetikai minőségű utódot hoznak létre. Egyes állatok képesek az aszexuális szaporodásra, ami gyakran a szülő genetikai klónjához vezet. Ez megtörténhet a töredékenység, a csírázás, mint például a Hydra és más cnidáriusok esetében, vagy a parthenogenesis, ahol a termékeny tojások párosodás nélkül keletkeznek, mint például a füstöknél.  Kérdés: Hogyan szaporodik a legtöbb állat?
szexuális szaporodás