Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A Buruli-fekély a Mycobacterium ulcerans által okozott fertőző betegség. A fertőzés korai szakaszát fájdalommentes csomó vagy duzzanat jellemzi. Ez a csomó fekélygé változhat. A fekély lehet nagyobb belül, mint a bőr felszínén, és lehet, hogy körülveszi a duzzanat. Ahogy a betegség rosszabbodik, a csont is megfertőződhet. A Buruli-fekély leggyakrabban a karokat vagy a lábakat érinti; nem gyakori a láz. Az M. ulcerans egy mycolacton néven ismert toxinot bocsát ki, amely csökkenti az immunrendszer működését és szövethalált okoz. Ugyanezen csoportba tartozó baktériumok okozzák a tuberkulózt és a leprát is (M. tuberculosis és M. leprae). A betegség terjedésének módja nem ismert. A vízforrások is részt vehetnek a terjedésben. 2018 óta nincs hatékony oltóanyag. A Bacillus Calmette <unk> Guérin (BCG) vakcina korlátozott védelmet mutatott. Ha a betegeket korán kezelik, a nyolc hetes antibiotikumok az esetek 80% -ában hatékonyak. A kezelés gyakran a rifampicin és a streptomicin gyógyszereket tartalmazza. A klaritromicin vagy a moxifloxacin olykor a streptomicin helyett is alkalmazható. Más kezelések között szerepelhet a fekély kivágása. A fertőzés gyógyulása után a terület jellemzően heggyel rendelkezik. Évente mintegy 2000 esetet jelentettek. A Buruli fekélyek leggyakrabban a szubszaharai afrikai vidéken és Ausztráliában fordulnak elő, Dél-Amerikában és a Csendes-óceán nyugati részén pedig kevesebb az eset. A gyermekek Afrikában fertőződnek meg leggyakrabban, míg a felnőttek Ausztráliában. Az esetekről 33 országban számoltak be. A betegség az emberen kívül más állatokban is előfordul, bár az állat és az ember fertőzése közötti kapcsolatot nem állapították meg. Albert Ruskin Cook volt az első, aki leírta a buruli fekélyeket 1897-ben. Elhanyagolt trópusi betegségnek minősül.  Kérdés: Milyen típusú toxin okozza a szövetek halálát a fekélyekben?
mycolacton