Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjáró: A vaskorban a mai Franciaország fővárosában galok, kelta népek laktak. Róma i. e. 51-ben annektálta a területet, és 476-ban a germán frankok érkezéséig megtartotta, akik Francia Királyságot hozták létre. A 843-as Verduni Szerződés Franciaországot Kelet-Francia, Közép-Francia és Nyugat-Francia részére osztotta. Nyugat-Francia, amely 987-ben Francia Királyság lett, a késő középkorban egy nagy európai hatalomként jelent meg a Százéves háborúban (1337-1453) elért győzelmét követően. A reneszánsz alatt a francia kultúra virágzott, és globális gyarmati birodalom jött létre, amely a 20. században a világ második legnagyobb birodalma lett. A XVI. századot a katolikusok és a protestánsok (hugynók) közötti vallási polgárháborúk uralták. Franciaország a XVII. században XIV. Lajos uralma alatt Európa domináns kulturális, politikai és katonai hatalmává vált. A 18. század végén a francia forradalom megdöntötte az abszolút monarchia uralmát, létrehozta a modern történelem egyik legkorábbi köztársaságát, és előterjesztette az Ember és a Polgár Jogainak Nyilatkozatát, amely a mai napig kifejezi a nemzet eszméit.  Kérdés: mi alkotta a 16. század nagy részét?
vallási polgárháborúk katolikusok és protestánsok között