Írj egy folytatást erre a bekezdésre - Az idrisidák Ibn Saudhoz fordultak, hogy védelmet kérjenek Yahya-tól. 1932-ben azonban az idrisidák megszegték a megállapodást Ibn Sauddal, és visszatértek Yahya imámhoz, hogy segítséget kérjenek Ibn Saud ellen, aki elkezdte felszámolni a hatalmukat, és kifejezte vágyát arra, hogy ezeket a területeket saját szaúdi birodalmába csatolja. Yahya imám az egész Idrisi birodalom visszaadását követelte. Ugyanebben az évben, egy csoport Hejazi liberálisok menekült Jemenbe és összeesküvés, hogy kiutasítsa Ibn Saud az egykori Hashemite Királyság Hejaz, amely meghódította a szaúdiak
hét évvel korábban. Ibn Saud segítséget kért Nagy-Britanniától. A brit kormány fegyvereket és repülőgépeket küldött. A britek aggódtak, hogy Ibn Saud pénzügyi nehézségei arra ösztönzik az olasz birodalmat, hogy mentse ki. Ibn Saud elnyomta az Aszíri lázadást 1933-ban, amely után az Idrisidok elmenekültek Szanába. Az imám Yahya és Ibn Saud közötti tárgyalások eredménytelenek bizonyultak. Egy katonai konfrontáció után Ibn Saud 1934. májusában tűzszünetet hirdetett. Yahya imám beleegyezett, hogy szabadon bocsátja a szaúdi túszokat, és átadja az idriszieket a szaúdi őrizetbe. Yahya imám 20 évre átadta a három tartományt, Najran, Asir és Jazan, és 1934-ben újabb szerződést írt alá a brit kormánnyal. Az imám 40 évig elismerte a brit szuverenitást Aden protektorátumán. Yahya alávetette magát a szaúdi és brit követeléseknek, mert félt az Al Hudaydah-tól. Bernard Reich szerint, a George Washington Egyetem Politikai Tudomány és Nemzetközi Ügyek Professzora, Yahya jobb munkát végezhetett volna azzal, hogy újjászervezte az északi hegyvidéki Zaidi törzseket, ahogy az ősei tették a törökök és a brit betolakodók ellen, és egy másik temetővé változtatta a földeket, amelyeket elfoglaltak.