Fejezd be a következő mondatot: Furet a forradalmat a 20. századi totalitarizmus szemszögéből vizsgálta át, amit Adolf Hitler és József Sztálin példázott. A "Penser la Révolution Française" (1978), lefordítva "A francia forradalom értelmezése" (1981) című könyve áttörést jelentett, amely sok értelmiségihez vezetett, hogy újraértékelje a bolsevizmust és a forradalmat, mint eredendően totalitárius és antidemokratikus. A modern francia kommunizmusra nézve hangsúlyozta az 1960-as évek és az 1790-es évek közötti szoros hasonlóságot, mindkettő a párt sejtjeiben a rugalmatlan és rutinszerű ideológiai diskurzust részesítette előnyben, ahol a manipulált közvetlen demokráciában egyhangúan hozták meg a döntéseket. Furet azt is javasolta, hogy a szélső baloldal népszerűsége sok francia értelmiségi számára maga is a forradalom eszméinek való elkötelezettségük eredménye. Furet kezdte elképzelni a forradalmat nem annyira a társadalmi és osztálykonfliktus eredményeként, hanem inkább az egalitárius és demokratikus eszmék jelentése és alkalmazása miatt. A forradalmi Franciaországot ideológiailag két forradalom között látta, nevezetesen az első egyenlőségi forradalom, amely 1789-ben kezdődött, és a második az autoriter puccs, amely 1799-ben elhozta Napóleon birodalmát. A forradalom egyenlőségi eredetét nem a Birodalom szüntette meg, hanem a júliusi forradalomban újraélesztették.
1830, az 1848-as forradalom és a Párizsi Kommün 1871-ben.