Írj folytatást erre a bekezdésre - Szaddám Huszein kormánya több terület annektálását próbálta. Az iráni-iraki háborúban Szaddám azt állította, hogy Iraknak jogában áll uralkodni a Shatt al-Arab folyó keleti partján, amelyet Irán tart. Az 1975-ös algériai megállapodásban Irak hivatalosan beleegyezett egy olyan kompromisszumba, amely szerint a határt a folyó középső vonalán tartják, cserébe Iránnak véget kell vetnie az iraki kurd lázadók támogatásának. Az iráni monarchia megdöntése és Ruhollah Khomeini 1979-es hatalomra jutása romlott az iráni-iraki kapcsolatokat, és az iráni és iraki erők közötti etnikus összecsapásokat és határon zajló összecsapásokat követően Irak az algír-i megállapodást semmisnek tekintette és hatályon kívül helyezte, és néhány nappal később az iraki erők teljes körű inváziót indítottak Iránba, ami az iráni-iraki háborúhoz vezetett. Szaddám emellett támogatta az iraki székhelyű Ahvaz Felszabadítási Mozgalmat és annak célját, hogy az Ahvaz területét Irántól távol tartsa, abban a hitben, hogy a mozgalom felébreszti a Khuzestáni arabokat, hogy támogassák az iraki inváziót. A Perzsa-öböl-háborúban Irak megszállta és annektálta Kuvaitot
Mielőtt egy nemzetközi katonai koalíció kirúgta, amely támogatta Kuvait szuverenitásának helyreállítását.