A következő mondatot töltse ki: Mihail Gorbacsov főtitkárrá való előléptetése 1985-ben, valamint a kül- és belpolitikában való "új gondolkodása" valószínűleg fontos tényező volt a szovjetek visszavonulási döntésében. Gorbacsov megpróbálta kihúzni a Szovjetuniót a Brezhnev vezetése alatt bekövetkezett gazdasági stagnációból, és a Szovjetunió gazdaságát és képét a Glasznoszt és a Peresztrójka politikájával reformálni. Gorbacsov szintén megpróbálta enyhíteni a hidegháborús feszültségeket azáltal, hogy 1987-ben aláírta az Egyesült Államokkal a közepes hatótávolságú nukleáris erőkről szóló szerződést, és kivonta az afganisztáni csapatokat, akik jelenléte olyan sok nemzetközi elítélést váltott ki. Gorbacsov úgy tekintett a Kínával való konfrontációra, és a határain való katonai felépítésre, mint Brezhnev egyik legnagyobb hibájára. Peking azt állapította meg, hogy a kapcsolatok normalizálását addig kell várni, amíg Moszkva ki nem vonja hadseregét Afganisztánból (többek között), és 1989-ben az első kínai-szovjet csúcstalálkozót tartották 30 év után. Ugyanakkor Gorbacsov nyomást gyakorolt a kubai szövetségeseire Angolában, hogy csökkentsék a tevékenységeket és vonuljanak vissza, még akkor is, ha a szovjet szövetségesek valamivel jobban jártak ott. A szovjetek 1987-ben is kivonták sok csapatukat Mongóliából, ahol szintén sokkal könnyebb volt nekik, mint Afganisztánban, és visszafogták a
Vietnámi invázió Kambodzsában egészen az 1988-as teljes visszavonulásig. Ez a szovjet erők tömeges kivonása az ilyen erősen vitatott területekről azt mutatja, hogy a szovjet kormány döntése, hogy elhagyja Afganisztánt, a szovjet külpolitikában általános változáson alapult - a konfrontációról a konfliktus elkerülésére, ahol csak lehetséges.