Írj folytatást erre a bekezdésre - I. György uralkodása alatt a fő politikai és katonai esemény, a bizánci birodalom elleni háború, a 990-es évekre nyúlik vissza, amikor a grúz herceg Curopalate David Tao-ból, a II. Basilius császár elleni sikertelen lázadását követően, bele kellett egyezni, hogy a császár halála után átadja hatalmas birtokát Tao-ban és a szomszédos földeken. A Dávid mostohafia és III. György apja, Bagrat III. minden erőfeszítése, hogy megakadályozza e területek birodalomhoz való csatlakozását, hiábavaló volt. Fiatal és ambiciózus, György kampányt indított, hogy visszaállítsa a Kuropalates<unk> örökösödését Grúziába, és 1015-1016-ban elfoglalta Tao-t. A bizánciak akkoriban könyörtelen háborút vívtak a bolgár birodalommal, és tevékenységüket nyugatra korlátozták. De amint meghódították Bulgáriát,
1021-ben II. Basilius hadseregét Grúzia ellen vezeti. Egy kimerítő háború két évig tartott, és döntő bizánci győzelemmel ért véget, és arra kényszerítette Györgyet, hogy egyetértsen egy békeszerződéssel, amelyben nemcsak lemondott a Tao-ra vonatkozó követeléseiről, hanem számos délnyugati birtokát is átadta Bazilnak, és hároméves fiát, IV. Bagratot túszul vette.