Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Áthaladás: Sokféle növényvírus létezik, de gyakran csak a termésveszteséget okozzák, és gazdaságilag nem életképes ellenőrizni őket. A növényi vírusokat gyakran a vektoroknak nevezett szervezetek terjesztik növényről növényre. Ezek általában rovarok, de bizonyos gombák, nematódos férgek és egysejtű organizmusok mutatják, hogy vektorok. Amikor a növényvírusfertőzések ellenőrizése gazdaságosnak tekinthető, például a sokéves gyümölcsök esetében az erőfeszítések a vektorok megölésére és az alternatív gazdatestek, például a gyomok eltávolítására összpontosítanak. A növényi vírusok nem fertőzhetik meg az embereket és más állatokat, mivel csak élő növényi sejtekben szaporodhatnak. A növényeknek bonyolult és hatékony védekezési mechanizmusai vannak a vírusok ellen. Az egyik leghatékonyabb az úgynevezett rezisztencia (R) gének jelenléte. Minden R gén a fertőzött sejtek körül lokalizált sejthalált okoz, melyeket gyakran szabad szemmel nagy foltok formájában lehet látni. Ez megakadályozza a fertőzés terjedését. A RNS-interferencia a növényeknél is hatékony védekezés. Amikor a növények megfertőződnek, gyakran természetes fertőtlenítőket termelnek, amelyek megölik a vírusokat, mint például a szalicilsav, a nitrogén-oxid és a reaktív oxigénmolekulák. A növényi vírusrészecskék vagy a vírusszerű részecskék (VLP-k) mind a biotechnológiában, mind a nanotechnológiában alkalmazhatók. A legtöbb növényi vírus kapszidjai egyszerű és robusztus struktúrák, és nagy mennyiségben előállíthatók, akár a növények fertőzésével, akár különböző heterológ rendszerekben történő expresszióval. A növényi vírusrészecskék genetikai és kémiai módosítással idegen anyagokat kapcsolhatnak be, és felső molekuláris struktúrákba építhetők be a biotechnológiában való felhasználás céljából.  Kérdés: Milyen féregek a vektorok?
nemátód