A Római Birodalom "Pax Romana" -jával ellentétben a Köztársaság egész fennállása alatt szinte állandó háborúban élt. Első ellenségei a latin és etruszk szomszédok voltak, valamint a gallok, akik még a várost is elrabolták i. e. 387-ben. A Köztársaság azonban rendkívül ellenálló volt, és mindig sikerült leküzdeni veszteségeit, bármennyire katasztrofálisak is. A gall zsák után Róma egy évszázad alatt meghódította az egész olasz félszigetet, ami a köztársaságot a Földközi-tenger egyik fő hatalmává tette. A Köztársaság legnagyobb ellensége kétségtelenül Karthágó volt, amely ellen három háborút vívott. Hannibal punikus tábornok híresen megszállta Olaszországot
Az Alpokon átlépve, Róma két pusztító vereséget szenvedett a Trasimene-tó és a Cannae közelében, de a Köztársaság ismét felépült és megnyerte a háborút Scipio Africanusnak köszönhetően a Zama-i csatában i. e. 202-ben. Karthágó legyőzésével Róma az ókori mediterrán világ meghatározó hatalmává vált. Ezután nehéz hódítások hosszú sorozatát indította el, miután megdöntötte különösen V. Fülöpöt és Perseusz macedónit, III. Antiochus szelékid birodalmat, a lusztáni Viriathus, a numid Jugurtha, a pontus király VI. Mithridates, a gall Vercingetorix és az egyiptomi királynő Cleopatra.