Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átmenet: A virágzásra való átmenet az egyik legfontosabb fázisváltozás, amelyet a növény élettartama alatt megél. Az átmenetet a megtermékenyítés és a magok kialakulása szempontjából kedvező időszakban kell elvégezni, így biztosítva a maximális szaporodási sikert. E szükségletek kielégítése érdekében a növény képes értelmezni a fontos endogén és környezeti jeleket, mint például a növényi hormonok szintjének változásait, valamint a szezonális hőmérséklet- és fotoperiódusváltozásokat. Sok sokéves és a legtöbb kétéves növénynek szüksége van a virágzáshoz. E jelek molekuláris értelmezése a florigen néven ismert komplex jel továbbításán keresztül történik, amely számos gént foglal magában, beleértve a Constansot, a Flowering Locus C-t és a Flowering Locus T-t. A Florigen a levelekben termelődik a szaporodás szempontjából kedvező körülmények között, és a bimbókban és a növekedési pontokban számos különböző fiziológiai és morfológiai változást vált ki. Az átmenet első lépése a vegetatív ősök átalakulása virágos ősökévé. Ez akkor történik, amikor biokémiai változások következnek be a levél, a bimbó és a szár szövetek sejtkülönböztetésének olyan szövetekké történő megváltoztatása érdekében, amelyek a szaporodási szervekbe fognak nőni. A szárcsúcs középső részének növekedése megáll vagy laposodik, és az oldalán a szárcsúcs külső oldalán görbült vagy spirál alakú kitágulások alakulnak ki. Ezek a kitágulások szépálokká, szirmokká, pántokká és karpálokká alakulnak. Ha ez a folyamat megkezdődik, a legtöbb növényben nem lehet visszafordítani, és a szárak virágokat fejlesztenek ki, még akkor is, ha a virágképződés kezdeti kezdete valamilyen környezeti jelzéstől függött. Miután a folyamat elkezdődött, még ha eltávolítják is a csigát, a szár továbbra is virágot fog kifejlődni.  Kérdés: Hol fejlődnek a virágok?
a szár