Összefoglalja a cikket:  Barack Obama amerikai elnök legutóbbi magyarázata arról, hogy az adminisztrációja hogyan fog kapcsolatba lépni a Közel-Kelettel, messze nem nyugtatja a régiót. Április 4-én a New York Times Tom Friedmannel folytatott interjújában Obama elmagyarázta az Egyesült Államok külpolitikai lépéseit Irán és Kuba vonatkozásában, amit Friedman "Obama doktrínának" nevezett. Azt állította, hogy "meg fogunk harcolni, de megőrizzük a képességeinket". A képességek alatt az elnöknek a diplomáciai, gazdasági vagy katonai eszközöket kell érteni, hogy megvédje és megvédje az USA érdekeit. A doktrína azért fontos, mert világosabbá teszi az amerikai politikát Obama elnökségének hátralévő részében. A 2009-es, sokat vitatott kairói beszédében felvázolt "új kezdet" helyett az Egyesült Államok közel-keleti politikája továbbra is az elvek és a cselekvés közötti ellentmondásba süllyed. Például, az elnök az interjúban kijelentette, hogy "az Egyesült Államok alapvető érdekei a régióban nem az olaj, nem a területi... A legfőbb érdekünk, hogy mindenki békében éljen, hogy rend legyen, hogy szövetségeseinket ne támadják meg, hogy a gyerekeket ne bombázzák hordókkal, hogy ne történjen tömeges elvándorlás". Mégis, éppen abban a pillanatban, amikor az elnök ezt a felmérést tette, az Egyesült Államok szövetségesei, mint például az Arab-öböl államai, Jordánia, Libanon és Jemen törvényes kormánya komoly fenyegetés és támadás alatt találták magukat; a szíriai rezsim továbbra is könyörtelenül bombázza a saját polgárait; és a Közel-Kelet a történelem legnagyobb menekültválságával nézett szembe. Az Egyesült Államok alapvető érdekeinek megvalósítása, amiket Obama az interjúban felvázolt, nyilvánvalóan nem működik. Súlyos kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy az Egyesült Államok jelenlegi kormányzata valóban készen áll-e a fent említett "képességek" kiépítésére. Úgy tűnik, az USA csak akkor használja őket, ha a nemzetbiztonsága forog kockán. És ezek az alapvető érdekek csak a terrorizmus és a nukleáris fegyverek elterjedésének kezelésére korlátozódnak, és nem a tágabb szempontokra...
Obama nemrég elmagyarázta az USA külpolitikai lépéseit Irán és Kuba vonatkozásában. A félrevezetett amerikai vezetés és politika a Közel-Kelet tragédiájának oka.