Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  1610-ben az olasz tudós, Galileo Galilei felfedezte a Jupiter négy legnagyobb holdját (most Galileus holdjainak nevezik) egy távcső segítségével; úgy gondolják, hogy ez az első teleszkópos megfigyelés a Földtől eltérő holdakról. Egy nappal Galileo után Simon Marius önállóan fedezte fel a Jupiter körül lévő holdakat, bár felfedezését csak 1614-ben publikálta könyvben. Marius nevét használta a négy fő holdra: Io, Europa, Ganymede és Callisto. Ezek a felfedezések voltak az első olyan felfedezések is, amelyek nem a Földre összpontosított égi mozgásról szóltak. A felfedezés jelentős előnye volt Kopernikusz bolygók mozgásának heliocentrikus elméletének; Galileo nyílt támogatása a kopernikuszi elméletnek az inkvizíció fenyegetése alá helyezte. Az 1660-as években Giovanni Cassini egy új teleszkópot használt, hogy felfedezze a Jupiter foltjait és színes sávjait, és megfigyelte, hogy a bolygó eloszlottnak tűnik; azaz a pólusokon lapos. Képes volt becsülni a bolygó forgási időszakát is. 1690-ben a Cassini észrevette, hogy a légkör differenciális forgatáson megy keresztül. A Nagy Vörös Foltot, a Jupiter déli féltekéjén lévő kiemelkedő ovális alakú elemet, valószínűleg már 1664-ben megfigyelték Robert Hooke és 1665-ben a Cassini, bár ez vitatott. Heinrich Schwabe gyógyszerész készítette a legkorábbi ismert rajzot, amely a Nagy Vörös Folt részleteit mutatja 1831-ben. A Vörös Folt állítólag több alkalommal tűnt el a szem elől 1665 és 1708 között, mielőtt 1878-ban teljesen feltűnővé vált. 1883-ban és a XX. század elején ismét elhalványult. Giovanni Borelli és Cassini mindketten alapos táblázatokat készítettek a Jupiter holdjainak mozgásáról, lehetővé téve az idők előrejelzését, amikor a holdok a bolygó előtt vagy mögött mennek el. Az 1670-es években megfigyelték, hogy amikor a Jupiter a Napnak a Földtől ellentétes oldalán volt, ezek az események körülbelül 17 perccel később történnek, mint várták. Ole Rømer arra a következtetésre jutott, hogy a fény nem halad azonnal (a Cassini is erre a következtetésre jutott...  Kérdés: kinek a hipotézisét utasította el korábban a Cassini?
Ole Rømer