Töltse ki a következő mondatot: 1940/41 télen Ribbentrop erőteljesen nyomást gyakorolt Jugoszláv Királyságra, hogy írja alá a Háromoldalú Paktumot, annak ellenére, hogy a német belgrádi küldöttség azt tanácsolta, hogy egy ilyen lépés valószínűleg Pál koronaherceg, a jugoszláv régens megdöntéséhez vezetne. Ribbentrop célja az volt, hogy átkelési jogot szerezzen az országból, ami lehetővé tenné a németek számára, hogy megtámadják Görögországot. 1941. március 25-én Jugoszlávia vonakodva írta alá a Háromoldalú Egyezményt; másnap a jugoszláv hadsereg vérmentes puccsban megdöntötte Pál herceget. Amikor Hitler megparancsolta Jugoszlávia invázióját, Ribbentrop ellenezte, mert úgy gondolta, hogy a Külügyminisztériumot valószínűleg kizárják a megszállt Jugoszlávia irányításából. Mivel Hitler elégedetlen volt Ribbentropgal, amiért ellenezte az inváziót, a miniszter lefeküdt a következő pár napban. Amikor Ribbentrop felépült, lehetőséget keresett, hogy növelje ügynöksége befolyását, és Horvátország függetlenségét adja. Ribbentrop választotta az Ustazsát Horvátország uralkodására. 1941 áprilisában Edmund Veesenmayer sikeresen lezárta a tárgyalásokat Slavko Kvaternik tábornoktal az Ustaša-val, hogy pártja kormányozza Horvátországot a német invázió után. A belgrádi német nagykövetséggel szembeni elégedetlenségét tükrözve, amely nem javasolta Jugoszlávia aláírását a háromoldalú paktum aláírására, Ribbentrop elutasította a német nagykövetség előzetes visszavonását Németország előtt.
1941. április 6-án bombázták Belgrádot. A személyzetet arra hagyták, hogy a lehető legjobban túlélje a tűzbombázást.