Írj folytatást erre a bekezdésre - Miután az NSDAP hatalmat fogott el, zsidó boltok bojkottja, a zsidó professzornak és Erlangen tiszteletbeli polgárának, Jakob Herznak szentelt emlékmű megszentségtelenítése és lerombolása a Hugenottenplatz-on és a könyvek elégetése is történt Erlangenben. Az NSDAP által ellenőrzött városi tanács Hitler kancellárt, von Hindenburg elnököt és Gauleiter Streichert tiszteletbeli polgárrá tette, a főutcát átnevezték Adolf-Hitler-Straße ("Adolf-Hitler-utca") néven. A "Reichspogromnacht" alatt
"a zsidó családokat Erlangenből (42 és 48 személy között), Baiersdorfból (3 személy) és Forthból (7 személy) összegyűjtötték és megalázták az egykori városháza (Palais Stutterheim) udvarában, lakásaikat és üzleteiket részben lerombolták és kifosztották, majd a nőket és gyerekeket a Wöhrmühle-re (egy sziget a Regnitz folyóban Erlangenben), a férfiakat a kerületi bíróság börtönébe, majd Nürnbergbe a börtönbe vitték. Akiket a következő kivándorlási hullámban nem tudtak elhagyni Németországot, a koncentrációs táborokba deportáltak, ahol a legtöbbet meggyilkolták. 1944-ben a várost "zsidómentesnek" nyilvánították, bár a háború végéig egy "félzsidó" maradt a városban, a rendőrfőnök védelmében.