Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Áthaladás: Az Uránusz belső hőmérséklete jelentősen alacsonyabb, mint a többi óriásbolygóé; csillagászati szempontból alacsony a hőáramlása. Az, hogy az Uránusz belső hőmérséklete miért ilyen alacsony, még mindig nem világos. A Neptunusz, amely méretében és összetételében az Uránusz közel ikertestvére, 2,61-szer annyi energiát sugároz az űrbe, mint amennyit a Naptól kap, de az Uránusz alig sugároz túlzott hőt. Az Uránusz által sugárzott teljes energia a spektrum messzi infravörös (azaz hő) részében 1,06 ± 0,08 -szerese a légkörében felszívódott napenergiának. Az Uránusz hőárama csak 0,042±0,047 W/m2, ami alacsonyabb, mint a Föld belső hőárama kb. 0,075 W/m2. Az Uránusz tropopázisában mért legalacsonyabb hőmérséklet 49 K (−224,2 °C; −371,5 °F), így az Uránusz a Naprendszer leghidegebb bolygója. Ennek az eltérésnek az egyik hipotézise azt sugallja, hogy amikor az Uránuszra egy szupermasszív ütközőanyag csapódott, ami miatt az ősi hőjének nagy részét kiűzte, kimerült maghőmérsékletű maradt. Ezt a becsapódási hipotézist néhány kísérletben is használják, hogy megmagyarázzák a bolygó tengelyes dőlését. Egy másik hipotézis szerint az Uránusz felső rétegeiben akadályok léteznek, amelyek megakadályozzák, hogy a mag hője elérje a felszínt. Például a konvekció különböző összetételű rétegekből állhat, ami gátolhatja a felfelé irányuló hőszállítást; talán a kettős diffúz konvekció korlátozó tényező.  Kérdés: Az Uránuszról ismert, hogy rengeteg energiát sugároz ki az űrbe, ennek mennyi része hőenergiából áll?
1,06±0,08 a napenergia