Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Áthaladás: Míg más fémek is felhasználhatók tárgyak bevonására SEM használathoz, az iridium a legkedvezőbb bevonat, amikor a mintákat széles körű képalkotási paraméterekkel tanulmányozzák. Az iridiumot használták a Voyager, a Viking, a Pioneer, a Cassini, a Galileo és a New Horizons űrhajók radioizotóp termoelektromos generátoraiban. Az irídiumot azért választották a generátorban lévő plutónium-238-as tüzelőanyag kapszulázására, mert ellenáll a 2000 °C-os működési hőmérsékletnek és nagy erősségének. Egy másik felhasználási terület a röntgen optika, különösen a röntgenteleszkópok. A Chandra Röntgen Obszervatórium tükröit 60 nm vastag irídiumréteg borítja. Az irídium bizonyult a legjobb választásnak a röntgensugarak visszatükrözésében, miután a nikkel, az arany és a platina is tesztelték. Az irídium réteget, amely néhány atomon belül sima volt, úgy alkalmazták, hogy irídium gőzt helyeztek el nagy vákuum alatt króm alaprétegen. Az irídiumot részecskefizikában antiprotonok, az antimatéria egyik formájának előállítására használják. Az antiprotonokat egy nagy intenzitású proton sugárral készítik egy konverziós célpontra, amelyet nagyon magas sűrűségű anyagból kell készíteni. Bár helyette wolframot is lehet használni, az iridiumnak az az előnye, hogy jobb stabilitással bír az ütőhullámok alatt, amelyeket az eső sugárzás következtében bekövetkező hőmérséklet-emelkedés okoz.  Kérdés: Mennyire vastag az irídium rétegelt réteg a Chandra röntgensugárzó tükrökön?
60 nm