Írj folytatást erre a bekezdésre - Ellentétben néhány bolgár történész értékelésével, a román pozíciót nem Németország gyengítette, hanem a Szovjetunió. Miután elfoglalta Besszarábiát
1940 júniusában a Szovjetunió barátságosabb országnak tekintette Bulgáriát, mint Romániát, és úgy vélte, hogy érdeke lenne közös határa Bulgáriával. Ezért a szovjet diplomácia arra ösztönözte a bolgárokat, hogy ne elégedjenek meg a Kadrilaterrel, hanem követeljék a szuverenitás átadását az egész Dobruja felett. A Szovjetunió és Bulgária közötti közös határ megteremtése mellett ez a Szovjetunió számára a Duna-delta feletti ellenőrzés lehetséges előnyeit is jelentette. Mivel a delta nem volt része a Dobruja-nak, Bulgária nem foglalta volna el, de kétséges volt, hogy Románia fenn tudja tartani szuverenitását egy olyan terület felett, amelyhez csak a Duna egy, barátságtalan nemzetekkel határolt részén keresztül férhet hozzá. Egy audiencia során III. Borisz bolgár király tájékoztatta Eugen Filottit a szovjet szándékokról. Ez arra késztette a románokat, hogy felgyorsítsák a tárgyalásokat, és megállapodásra jussanak, mielőtt a Szovjetunió agresszívebb módon beavatkozna.