Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Áthaladás: A piridin hexánban lévő optikai abszorpciós spektrumja három sávot tartalmaz 195 nm (π → π* átmenet, molar abszorpció ε = 7500 L·mol−1·cm−1), 251 nm (π → π* átmenet, ε = 2000 L·mol−1·cm−1) és 270 nm (n → π* átmenet, ε = 450 L·mol−1·cm−1) hullámhosszon. A piridin 1H nukleáris mágneses rezonancia (NMR) spektrumja három olyan jelet tartalmaz, amelyek integrált intenzitási aránya 2: 1: 2, amelyek megfelelnek a molekula három kémiailag különböző protonjának. Ezek a jelek az α-protonokból (2 és 6 pozícióban, kémiai váltás 8,5 ppm), γ-protonokból (4 és 7,5 ppm pozícióban) és β-protonokból (3 és 5 pozícióban, 7,1 ppm pozícióban) származnak. A piridin szén analógja, a benzol, csak egy proton jelet tartalmaz 7,27 ppm-en. Az α- és γ-protonok nagyobb kémiai elmozdulásai a benzolhoz képest az α- és γ-pozíciók alacsonyabb elektron sűrűségéből adódnak, amelyek a rezonanciastruktúrákból származnak. A helyzet meglehetősen hasonló a piridin és a benzol 13C NMR spektrumában: a piridin egy hármasat mutat δ(α-C) = 150 ppm, δ(β-C) = 124 ppm és δ(γ-C) = 136 ppm, míg a benzol egy vonallal rendelkezik 129 ppm-nél. Az összes műszakot a oldószermentes anyagok esetében kell megadni. A piridint szokásos módon gázkromatográfiával és tömegspektrometriai módszerekkel lehet kimutatni.  Kérdés: Hány sáv van egy piridin spektrumban egy hexánon belül?
három