Csak egy amerikai katona vesztette életét, Stephen D. Little közlegény, a 12. gyalogos ezred, és öt másik megsebesült, de más beszámolók szerint akár három amerikai is meghalt. Francisco Rosales azt mondja, hogy az amerikaiak összesen hatvan mexikói embert öltek meg, és még többen megsebesültek. Little közlegény tiszteletére a hadügyminisztérium Nogales tábor nevét Stephen D. Little táborra változtatta, egy olyan bázisra, amely 1916-ra több mint 10 000 embert foglalt el. A tábor a mai Western Avenue mentén volt, a Grand Avenue-tól az Interstate 19-ig. A következő nagy incidens az amerikaiak és Pancho Villa között 1916. január 11-én történt. A villista erők megállítottak egy vonatot San Ysabel közelében, Chihuahuában, fegyveres fenyegetéssel eltávolítottak tizenhét amerikai utast, majd lelőtték őket. Csak egy ember élte túl a halálát. Később elmászott a helyszínről, mialatt a villisták a halottak "leölésével és megcsonkításával" voltak elfoglalva. Az áldozatok bányászmérnökök voltak, akik az ASARCO-nak dolgoztak. Carranza elnök meghívta őket Mexikóba, hogy újra megnyissák a Cusihuiriachic bányákat Chihuahuától délre. A holttestüket később egy "külön vonat" találta meg és visszavitte őket az Egyesült Államokba. Woodrow Wilson elnök megtagadta, hogy beavatkozzon Mexikóban a mészárlás érdekében, azonban 1916 március 9-én Pancho Villa megtámadta Columbus városát, Új-Mexikóban, megölve tizennyolc amerikaiat és felgyújtva több épületet. Ezután Wilson parancsot adott Pershing tábornoknak, hogy indítsa el a
Mexikói expedíció, egy kísérlet Pancho Villa elfogására vagy megölésére.