Az IBM személyzete tervezte az algoritmust, amely a Szövetségi (azaz az Egyesült Államok) adat titkosítási szabványa lett; Whitfield Diffie és Martin Hellman közzétették a kulcsmegállapodás algoritmust; és az RSA algoritmus Martin Gardner amerikai tudományos oszlopában jelent meg. 1976-ban végzett munkájuk után népszerűvé vált, hogy a kriptográfiai rendszereket olyan matematikai problémákon alapuló kriptográfiai rendszereknek tekintsék, amelyeket könnyű megállapítani, de nehezen lehet megoldani. Azóta a kriptográfia széles körben használt eszköz lett a kommunikációban, a számítógépes hálózatokban és a számítógépes biztonságban. Néhány modern kriptográfiai technika csak akkor tudja megőrizni a titkos kulcsait, ha bizonyos matematikai problémák nehezen kezelhetők, mint például a logaritmus vagy a diszkrét logaritmus, mert ezek a problémák mélyen kapcsolódnak a titkosításhoz.
kommunikáció