Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Az első Atom processzorok a Bonnell mikroarchitektúrán alapulnak. Az Atom processzorok ciklusonként legfeljebb két utasítást képesek végrehajtani. Mint sok más x86-os mikroprocesszor, az x86-os utasításokat (CISC utasításokat) egyszerűbb belső műveletekké (néha mikro-operációknak nevezik, azaz hatékonyan RISC stílusú utasítások) fordítják le a végrehajtás előtt. Az utasítások többsége fordításakor egy mikro-operációt eredményez, a tipikus programokban használt utasítások körülbelül 4% -a több mikro-operációt eredményez. Az olyan utasítások száma, amelyek egynél több mikro-operációt eredményeznek, jelentősen kevesebb, mint a P6 és a NetBurst mikroarchitektúráknál. A Bonnell mikroarchitektúrában a belső mikro-operációk mind memória terhelést, mind memória tárolást tartalmazhatnak egy ALU művelethez kapcsolódóan, így jobban hasonlítanak az x86-os szinthez, és erősebbek, mint a korábbi tervezésekben használt mikro-operációk. Ez viszonylag jó teljesítményt tesz lehetővé csak két egész számú ALU-val, és semmilyen utasítás átrendezése, spekulatív végrehajtása vagy regisztrátor átnevezése nélkül. A Bonnell mikroarchitektúra tehát a korábbi Intel tervezésekben, mint például a P5 és az i486-ban használt elvek részleges újjáélesztését jelenti, amelynek egyetlen célja a teljesítmény watt arányának növelése. A Hyper-Threading azonban egyszerű (azaz alacsony energiafelhasználás) módon valósul meg, hogy az egész csővezetéket hatékonyan használhassa, elkerülve a tipikus egyfolyamatos függőségeket. Az Atom márkájú processzorok történelmileg a következő mikroarchitektúrákat mutatták be:  Kérdés: Mi a Bonnell mikroarchitektúra célja?
a teljesítmény watt arányának javítása