Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A tárgyalások elején a szervezőbizottság szerint a várt kulcsfontosságú eredmény az volt, hogy megállapodjanak abban, hogy a globális felmelegedést az iparosodás előtti szinthez képest "jóval 2 °C-nál" alacsonyabbra korlátozzák. A megállapodás szerint a XXI. század második felében a nettó antropogén üvegházhatású gázkibocsátás nulla szintjét kell elérni. A Párizsi Megállapodás elfogadott változatában a felek "elkövetik az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy" a hőmérséklet-emelkedést 1,5 °C-ra korlátozzák. Egyes tudósok szerint az 1,5 °C-os cél eléréséhez valamikor 2030 és 2050 között nulla kibocsátást kell elérni.A konferenciát megelőzően 146 nemzeti éghajlat-politikai bizottság nyilvánosan bemutatta a nemzeti éghajlat-politikai hozzájárulások tervezetét (az úgynevezett "nemzetileg meghatározott hozzájárulások", INDC-k). A becslések szerint ezek a javasolt kötelezettségvállalások 2100-ig a globális felmelegedést 2,7 Celsius fokra fogják korlátozni. Az EU például azt javasolta, hogy az INDC-k a kibocsátások 2030-ig történő 40%-os csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalás legyenek 1990-hez képest. A megállapodás egy "globális felmérést" hoz létre, amely a nemzeti célok felülvizsgálata révén 2023-tól kezdődően ötévente "frissíti és javítja" azokat. A korábbi kiotói jegyzőkönyvvel ellentétben a párizsi megállapodásba azonban nem került bele részletes ütemterv vagy országspecifikus kibocsátási célok.  Kérdés: Mi volt a cél?
1,5 °C