Írj folytatást erre a bekezdésre - A bal- és jobboldali szárnyak közötti különbség a politikában az ülésrendből származik, amely 1789-ben az "Assemblee Nationale" során kezdődött (a radikálisabb "jakobini" képviselők a terem bal oldalán lévő padokon ültek). A 19. század folyamán Franciaországban a bal és a jobb oldalt a köztársaság és a monarchia támogatói választották el egymástól. A jobboldalon a legitimisták ellenforradalmi nézeteket képviseltek, és elutasítottak minden kompromisszumot a modern ideológiákkal, míg az orléanisták remélték, hogy alkotmányos monarchiát hoznak létre a királyi család kedvelt ága alatt, amely az 1830-as júliusi forradalom után rövid valóság volt. Maga a Köztársaság, vagy ahogy a radikális republikánusok nevezték, a Demokratikus és Szociális Köztársaság ("la République démocratique et sociale"), volt a francia munkásmozgalom célja, és a francia baloldal legalacsonyabb közös nevezője. A második köztársasági júniusi felkelés a baloldal kísérlete volt az 1848-as forradalom után.
, amely a saját megosztott radikalizmusán alapult, amelyet a (még mindig túlnyomórészt vidéki) lakosság túl kevesen osztottak.