Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átmenet: 2011-ben a németek 33%-a nem volt tagja hivatalos, különleges státusú vallási egyesületeknek. Németországban a vallástalanság a legerősebb az egykori Kelet-Németországban, amely az állami ateizmus előtt elsősorban protestáns volt, és a nagyobb nagyvárosi területeken. Egy 2017-es becslés még azt is mutatja, hogy a német lakosság 37,0% -a nem vallásos. Az iszlám a második legnagyobb vallás az országban. A 2011-es népszámlálás során a népszámláló lakosság 1,9%-a (1,52 millió ember) vallását iszlámnak nevezte, de ezt a számot megbízhatatlannak tartják, mert ennek a vallásnak (és más vallásoknak, például a judaizmusnak) aránytalanul sok követője valószínűleg nem válaszolt a kérdésre. A Religionswissenschaftlicher Medien- und Informationsdienst adatai szerint 2015-ben 4,4-4,7 millióan éltek (a lakosság mintegy 5,5%-a). A Szövetségi Migrációs és Menekültügyi Hivatal által végzett tanulmány szerint 2011 és 2015 között a muszlim népesség 1,2 millióval nőtt, elsősorban a bevándorlás miatt. A muszlimok többsége szunnita és aleviták Törökországból, de van egy kis számú síita, ahmadija és más felekezetek. Más vallások, amelyek Németország lakosságának kevesebb, mint egy százalékát teszik ki, a buddhizmus 270 000 követővel, a judaizmus 200 000 követővel és a hinduizmus mintegy 100 000 követővel. Németországban az összes többi vallási közösségnek kevesebb, mint 50 ezer követője van.  Kérdés: Mely évtől kezdve a németek egyharmada nem volt hivatalosan elismert vallási szövetség tagja?
2011-ben