Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A 20. század elején Kurt Schneider pszichiáter felsorolta a pszichotikus tünetek formáit, amelyek szerint megkülönböztetik a skizofréniát más pszichotikus rendellenességektől. Ezeket elsőrendű tüneteknek vagy Schneider elsőrendű tüneteknek nevezzük. Ezek közé tartozik az a téveszméje, hogy egy külső erő irányítja, az a hiedelem, hogy gondolatokat helyeznek be vagy vonnak ki a tudatos elméből, az a hiedelem, hogy a gondolatok másoknak sugározzák őket, és hallucinációs hangok hallása, amelyek megjegyzéseket tesznek a gondolatokról vagy a cselekedetekről, vagy amelyek beszélgetnek más hallucinált hangokkal. Bár jelentősen hozzájárultak a jelenlegi diagnosztikai kritériumokhoz, az első osztályú tünetek specifikus jellegét megkérdőjelezték. Az 1970 és 2005 között elvégzett diagnosztikai vizsgálatok áttekintése megállapította, hogy nem teszik lehetővé sem a Schneider állításainak megerősítését, sem elutasítását, és azt javasolta, hogy a diagnosztikai rendszerek jövőbeli felülvizsgálatában az első osztályú tüneteket ne hangsúlyozzák. Az elsőrendű tünetek hiánya orvosi rendellenesség gyanúját kelti. A skizofrénia előzményei összetettek, és nem könnyű lineáris elbeszélésnek lenniük. A skizofrénia-szerű szindróma beszámolói ritkák a 19. század előtti történelmi feljegyzésekben, bár az irracionális, érthetetlen vagy irányíthatatlan viselkedésről szóló jelentések gyakoriak voltak. Egy 1797-es részletes esettanulmány James Tilly Matthews-ról és Philippe Pinel 1809-ben megjelent beszámolói gyakran tekinthetők a betegség legkorábbi eseteinek az orvosi és pszichiátriai irodalomban. A latinizált dementia praecox kifejezést először Heinrich Schule német alienista használta 1886-ban, majd 1891-ben Arnold Pick egy pszichotikus rendellenességről (hebephrenia) szóló eseti jelentésben. 1893-ban Emil Kraepelin kölcsönözte a kifejezést Schule és Pick-től, és 1899-ben bevezetett egy széles körű új különbséget a mentális zavarok demencia praecox és hangulati zavar közötti osztályozásában (más néven mániás depresszió és beleértve mind az unipolar, mind a bipoláris depressziót).  Kérdés: Mi minősül hangulati zavarnak?
mániás depresszió