A következő mondatot fejezd be: Miután Mohamed 632-ben meghalt, utódjai (a kalifák) továbbra is a Korán tanításai és iránymutatásai alapján vezették a muzulmán közösséget. A muszlimok többsége úgy véli, hogy az első négy utód "igaz irányba" vagy Rashidun. A Rashidun-kalifátus hódításai segítettek az iszlámnak az Arab-félszigeten túlra terjedni, északnyugati Indiától a Közép-Ázsián, a Közel-Keleten, Észak-Afrikában, Dél-Olaszországban és az Ibériai-félszigeten a Pireneusokig. Az arab muzulmánok azonban nem tudták meghódítani az egész keresztény bizánci birodalmat Kis-Ázsiában az arab-bizánci háborúk alatt. A következő Omejá kalifátus két sikertelen ostromot kísérelt meg Konstantinápoly ellen 674-678-ban és 717-718-ban. Eközben a muszlim közösség 656-ban, Uthman kalifa meggyilkolása óta szétvágták magukat a rivális szunnita és a síita szektákba, ami egy örökösödési válságot eredményezett, amely soha nem oldódott meg. A következők
Az első, a második és a harmadik Fitnás és végül az abbaszid forradalom (746-750) szintén véglegesen elpusztította a muszlimok politikai egységét, akik azóta több államban élnek. A Ghaznavidok uralmát a Ghor és Ghiyath al-Din Muhammad Ghurid Birodalma követte, amelynek uralkodása Muhammad bin Bakhtiyar Khalji vezetése alatt Bengáliáig terjedt, ahol az indiai iszlám misszionáriusok a legnagyobb sikert értek el a dawah és az iszlámhoz áttértek száma tekintetében. Qutb-ud-din Aybak 1206-ban meghódította Delhi-t, és megkezdte a Delhi Szultánság uralkodását, egy egymást követő dinasztia sorozatot, amely összefogta az indiai civilizációt Afrika és Eurázsia szélesebb kereskedelmi és kulturális hálózataival, jelentősen növelte Indiában a demográfiai és gazdasági növekedést, megakadályozta a mongolok behatolását a virágzó Indo-Gang-i síkságra, és trónra emelte az egyik kevés női muzulmán uralkodót, Razia Sultana-t.