Összefoglalja a cikket:  Láttak egy villámcsapást, amint a felhő tetejéről felszáll, majd visszafordul, és Ausztráliában a földre csapódik. A képet az ausztrál Jaibru felett készítette egy szolgálaton kívüli mentőszolgálat tisztje, aki a jelenséget "köröző villámnak" nevezte el. A felfelé irányuló villámlás lehetséges, de nagyon ritka - a jelenlegi becslések szerint a villámcsapások kevesebb mint egy százaléka halad felfelé. És a viharvadász Dan Robinson úgy véli, hogy a "huroknyi villám" egyszerűen egy perspektívás trükk, attól függően, hogy a néző hol áll, ami azt jelenti, hogy úgy tűnik, hogy emelkedik és hurkol, pedig nem az. Ezt a képet az ausztrál Jaibru fölött készítette Scott Murray, a mentőszolgálat tisztje, aki a jelenséget "kötő villámnak" nevezte el. A felfelé tartó villámlás nagyon ritka - becslések szerint a villámlás kevesebb mint 1% -a halad felfelé. De a viharvadász Dan Robinson szerint a "hurok" világítás inkább a perspektíva trükkje lehet, attól függően, hogy a néző hol áll, ami azt jelenti, hogy úgy tűnik, hogy hurok, amikor nem az. Scott Murray készítette a "körbejáró villám" képét, és úgy tűnik, hogy a villám a felhőből felfelé lő, mielőtt a Föld felé görbülne. Általában a villámot messziről vagy oldalról lehet látni, és ritkán lehet szinte közvetlenül a villám alatt rögzíteni egy képet. Ennek következtében ez eltorzíthatja a szemléletét. Különösen, ha a csavar egyenesen halad a néző felé - így szinte a csavar hosszát nézik fel - akkor úgy tűnhet, mintha görbült volna, mert az elválaszthatatlan. Voltak olyan példák, amikor a villámok teljes körforgást csináltattak, de ez is a szem trükkje. A villámot az elektrosztatikus töltés felhalmozódása okozza a felhőkben. A felhők kialakulása során a levegő szigetelőként működik a felhő pozitív és negatív töltései között, valamint a felhő és a föld között. A felfelé irányuló villámot általában egy előző villám okozza, amely a felhőből a Földre mozog, és magában foglalja a földről a felhőkbe mozogó villámot. - A... a...
A képet Scott Murray, a mentőszolgálat tisztje készítette, aki a jelenséget "köröző villámnak" nevezte el. Egy villámcsapás hagyja el a felhő tetejét, mielőtt visszafordul a Föld felé. A villám akkor jön létre, amikor a pozitív és negatív töltések felhalmozódnak egy felhőben, és az egyik a másikba ugrik. Ennek eredményeképpen a villámok látják, hogy a felhőből a földbe csapódnak, és fordítva, és a felhők között mozoghatnak.