Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A 1989-es reformok ellenére Jordániában még nem alakult ki többpártrendszer. A 2016-os választásokon például a palotát támogató függetlenek nyerték meg a többséget a helyek közül, ahogy az a korábbi választásokon is történt. Valójában a 1252 jelöltből csak 215 jelölt futott a pártok kifejezett támogatásával. A felek szerepét jelentős mértékben korlátozzák az intézményi tényezők is. Nemcsak a vidéki területek túlreprezentáltak, hanem a király által birtokolt széleskörű hatalom is megnehezíti, hogy egy párt kizárólag a szavazóeszközökön keresztül nyerje meg a kormány irányítását. Az egyetlen politikai párt, amely szerepet játszik a törvényhozásban, az Iszlám Akciófront (IAF). A politikai pártok négy csoportot képviselnek: iszlamistákat, baloldaliakat, arab nacionalistákat és konzervatívokat. Jordániában 34 regisztrált politikai párt van, köztük a jordániai Arab Demokratikus Párt, a jordániai Szocialista Párt, a Muszlim Központ Párt, de ezek kevés hatással vannak a politikai folyamatra. A politikai pártokról szóló jogszabályt 2007 márciusában fogadták el, amely előírta, hogy minden politikai pártnak jelentést kell tennie a Belügyminisztériumnak, és legalább öt száz alapító tagja legyen legalább öt kormányzattól. Ezt némelyek közvetlen fenyegetésnek tekintették a kis tagságú pártok számára. A közvélemény csalódottsága a meglévő politikai pártokkal kapcsolatban a Jordán Egyetem Stratégiai Tanulmányok Központja által végzett kutatásból is kiderült. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy 2007-ben csak a válaszadók 9,7%-a érezte úgy, hogy a politikai pártok képviselnek politikai, gazdasági és társadalmi törekvéseiket. Ezenkívül a válaszadók 80%-a úgy vélte, hogy "a politikai pártok egyike sem" "képes arra, hogy kormányt alakítson".  Kérdés: Milyen nacionalistákat képviselnek a politikai pártok?
Arab