Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  1964-ben lázadás tört ki a Jinja-i katonai kaszárnában, amely Uganda második legnagyobb városa és az ugandiai hadsereg 1. zászlóaljának otthona. Hasonló lázadások zajlottak két más kelet-afrikai államban is; mindhárom ország a brit hadseregetől kérte a csapatok támogatását. Mielőtt megérkeztek, Obote elküldte Felix Onama védelmi miniszterét, hogy tárgyaljon a lázadókkal. Onamát túszként tartották fogva, és sok követelésnek eleget tett, beleértve a katonaság jelentős béremelését, és sok tiszt gyors előléptetését, beleértve a leendő elnököt, Idi Amint is. 1965-ben a kenyaiaknak megtiltották, hogy vezető pozíciókat töltsenek be a kormányban, és ezt 1969-ben követte a kenyaiak tömeges eltávolítása Ugandából, Obote irányítása alatt. Miniszterelnökként Obote részt vett egy aranycsempészési összeesküvésben Idi Aminnel, az akkori ugandiai fegyveres erők helyettes parancsnokával együtt. Amikor az Országgyűlés vizsgálatot követelt Obote ellen és Amint elűzte, felfüggesztette az alkotmányt, és 1966-ban elnöknek nyilvánította magát, majdnem korlátlan hatalmat biztosítva magának a rendkívüli állapot elrendelései alapján. A kormány több tagját, akik a pártban lévő rivális frakciók vezetői voltak, letartóztatták és vádemelés nélkül őrizetbe vették. Obote fegyveres támadással válaszolt Mutesa palotájára, ami azzal végződött, hogy Mutesa száműzetésbe menekült. 1967-ben Obote hatalma megerősödött, amikor a parlament új alkotmányt fogadott el, amely eltörölte a függetlenségi alkotmány szövetségi szerkezetét, és végrehajtó elnökséget hozott létre.  Kérdés: Mit tett Obote, amikor a parlament vizsgálatot kért?
felfüggesztette az alkotmányt, és 1966-ban elnöknek nyilvánította magát.