Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átmenet: A vallási hiedelmek a keleti birodalomban és Iránban változóban voltak a hatodik század végén és a hetedik század elején. A judaizmus aktív prozelit hit volt, és legalább egy arab politikai vezető megtért hozzá. A kereszténységnek aktív missziói voltak, akik versenyeztek a perzsák zoroasztrizmusával a megtérés keresésében, különösen az Arab-félsziget lakói között. Mindezek a szálak összekapcsolódtak az iszlám megjelenésével Arábiában Mohamed (d. 632). Halála után az iszlám erők meghódították a Kelet-birodalom és Perzsia nagy részét, kezdve Szíriával 634-635-ben, majd Egyiptommal 640-641-ben, Perzsiával 637 és 642 között, Észak-Afrikával a későbbi hetedik században és az Ibériai-félszigettel 711-ben. 714-re az iszlám erők irányították a félsziget nagy részét egy Al-Andalus nevű régióban. Az iszlám hódítások a nyolcadik század közepén érte el csúcspontját. A muszlim erők veresége a Tours-i csatában 732-ben a frankok által Dél-Franciaország visszaszerzéséhez vezetett, de az iszlám növekedésének megállásának fő oka Európában az Omaiád kalifátus megdöntése és az abbaszid kalifátus helyettesítése volt. Az abbaszidák Bagdadba költöztették a fővárosukat, és inkább a Közel-Kelettel foglalkoztak, mint Európával, elvesztve a muszlim földek egyes részei feletti irányítást. Az omejjádok leszármazottai elfoglalták az Ibériai-félszigetet, az aghlabidok Észak-Afrikát, a tulunidok pedig Egyiptomot uralták. A 8. század közepére új kereskedelmi minták kezdtek kialakulni a Földközi-tengeren; a frankok és az arabok közötti kereskedelem felváltotta a régi római gazdaságot. A frankok fákat, bundákat, kardot és rabszolgákat cseréltek az araboktól selyemért és más szövetekért, fűszerekért és értékes fémekért.  Kérdés: Hová költöztették az abbaszidák a fővárost?
Bagdad