Dr. Christopher Clark, a Cornell Egyetem katonai adatai alapján végzett kutatása kimutatta, hogy a bálna hangjai több ezer kilométerre utaznak. Az adatok a daltermelésről szóló információkkal együtt lehetővé teszik a kutatók számára, hogy kövessék a bálnák vándorlási útját az egész "éneklő" (párosodási) szezonban. Fontos megállapítás, hogy a bálna, a Lombard-hatás néven ismert folyamatban, a dalát a háttérzavar károsítását kompenzálva állítja be. Továbbá, bizonyíték van arra, hogy a kék bálna megállja a D-mining szonár előállítását, ha egyszer aktiválódik egy középfrekvenciás szonár, még akkor is, ha a frekvencia tartománya (1<unk>8Hz) meghaladja a harmincszáz Hz-t. A kutatás során a bálna hangtermelés nem kétszeresezik a környezeti hangtermelésnek, és ez azt jelzi, hogy a bálna hangtermelés nem tudhatásos, mivel a hajók és más állatok által használt
megduplázás