A szövetségesek nem mentek túl jól, és bár az általános háborús célok nyilatkozata, amely Ausztriának számos bólintást tartalmazott, Oroszországból biztosított, Nagy-Britannia bizalmatlan maradt, és általában nem volt hajlandó lemondani a katonai kezdeményezésről, amelyet 20 évig harcoltak. Ennek ellenére Ferenc pápa Maria Theresia rendjének nagykanclerének nevezte ki az osztrák külügyminisztert, amely poszt Kaunitz ideje óta üres volt. Metternich egyre jobban aggódott, hogy Napóleon visszavonulása zavart okozna, ami kárt okozna a Habsburgoknak. Hitt abban, hogy a békét hamarosan meg kell kötni. Mivel Nagy-Britanniát nem lehetett kényszeríteni, csak Franciaországnak és Oroszországnak küldött javaslatokat. Ezeket azonban elutasították a Lützen-i csaták után.
Május 2-án és Bautzenben (május 20-21) francia kezdeményezésű fegyverszünetet kötöttek. Áprilisban Metternich "lassan és vonakodva" kezdte előkészíteni Ausztriát a Franciaországgal való háborúra; a fegyverszünet időt adott Ausztriának a teljesebb mozgósításra.