A 17. században a "pospolite ruszenie" katonai értéke nagyon korlátozott volt, és utoljára részt vett a
Varsói csata 1656-ban a Vízözön idején (a csata lengyel vereséggel ért véget). Mindazonáltal a "szlachta" továbbra is úgy vélte, hogy elit hadsereget alkot, és hogy az ország védelmében való részvételük fontos oka volt a kiváltságos helyzetüknek. Mivel ezt az alacsonyabb adózás indokolásaként használták, a Nemzetközösség kincstárja egyre inkább éhezett a rendszeres, állandó hadsereg kifizetésére. Mivel a Nemzetközösség hadserege ekkor 16 000 főre csökkent, a szomszédok könnyen legyőzhették a hadseregeket (a császári orosz hadsereg száma 300 000 volt; a porosz hadsereg és a császári osztrák hadsereg 200 000).