Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Hasan Ibn al-Haytham (latinizált Alhazen; teljes neve Abū ʿAlī al-Ḥasan ibn al-Ḥasan ibn al-Haytham أبو علي, الحسن بن الحسن بن الهيثم; c. 965 <unk> c. 1040) egy arab matematikus, csillagász és fizikus volt az iszlám aranykorában. Néha "a modern optika atyjának" is nevezik, jelentős hozzájárulást tett az optika és különösen a vizuális észlelés elveinek, a legbefolyásosabb munkája a Kitāb al-Manāẓir (كتاب المناظر, "Optika könyve"), amelyet 1011 <unk> 1021-ben írt, és amely a latin kiadásban maradt fenn. A filozófiáról, teológiáról és orvostudományról is írt. Ibn al-Haytham volt az első, aki elmagyarázta, hogy a látás akkor következik be, amikor a fény visszatükröződik egy tárgyról, majd áthalad a szemünkre. Ő volt az első, aki rámutatott, hogy a látás az agyban történik, nem a szemben. Ő volt az egyik legkorábbi támogatója annak a koncepciónak, hogy egy hipotézist kísérletekkel kell bizonyítani, amelyek megerősíthető eljárásokon vagy matematikai bizonyítékokon alapulnak, így öt évszázaddal a reneszánsz tudósok előtt megértette a tudományos módszert. Basrában született, termelékenységének nagy részét a fatimida fővárosban, Kairóban töltötte, és különböző értekezések írásával és a nemesség tagjai oktatásával keresett meg. Ibn al-Haytham-ot néha al-Baṣrī néven emlegetik a születési helyén, vagy al-Miṣrī ("Egyiptom"). Ibn al-Haytham-ot Abu'l-Hasan Bayhaqi "második Ptolemaiosznak" és John Peckham "fizikusnak" nevezte el. Ibn al-Haytham megnyitotta az utat a fizikai optika modern tudományának.  Kérdés: Mi Hasan Ibn al-Haytham latinított neve?
Alhazen