Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Christiaan Huygens (HY-gənz, HOY-; holland: [ɦœyɣə(n) s] (hallgasson); latinul: Hugenius; 1629 április 14-én <unk> 1695 július 8-án) holland fizikus, matematikus, csillagász és feltaláló volt, akit széles körben minden idők egyik legnagyobb tudósa és a tudományos forradalom egyik fő alakjaként tartanak számon. A fizikában Huygens úttörő munkákat tett az optika és a mechanika területén, míg csillagászként főleg a Szaturnusz gyűrűinek tanulmányozásáért és holdja, a Titán felfedezéséért ismert. Feltalálóként továbbfejlesztette a távcső kialakítását a Huygeni szemcső feltalálásával. Legismertebb találmánya azonban az 1656-os ingaórának a feltalálása volt, amely áttörést jelentett az időmérésben, és majdnem 300 évig a legpontosabb időmérővé vált. Mivel ő volt az első, aki matematikai képleteket használt a fizika törvényeinek leírására, Huygens-t az első elméleti fizikusnak és a matematikai fizika alapítójának nevezik. 1659-ben Huygens volt az első, aki a De vi centrifuga című munkájában a centripetális erő ma már szabványos képletét származtatta. A képlet központi szerepet játszott a klasszikus mechanikában. Huygens volt az első, aki a De motu corporum ex percussione című munkájában megfogalmazta az elasztikus ütközés helyes törvényeit, de felfedezéseit csak 1703-ban, halála után tették közzé. Az optika területén legismertebb a fény hullámelmélete, amelyet 1678-ban javasolt és 1690-ben a Fényről szóló értekezésében leírt, amelyet a fény első matematikai elméletének tekintenek. Az elméletét eredetileg elutasították Isaac Newton fénykorpuszkuláris elméletének javára, amíg Augustin-Jean Fresnel 1818-ban elfogadta Huygens elvét, és megmutatta, hogy megmagyarázhatja a fény egyenes vonalú elterjedését és diffrakciós hatásait. Ma ezt az elvet Huygens-Fresnel elveként ismerjük.  Kérdés: A hónap melyik napján született Huygens?
14