Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Lystrosaurus (; 'pályás gyík'; a helyes görög λίστρον lístron <unk>eszköz az egyenlítésre vagy simításra, lapát, ásó, pálca<unk>) egy növényevő nemzete volt a késői permián és a korai triász időszakban élő dicynodont therapsidáknak, amelyek körülbelül 250 millió évvel ezelőtt éltek a mai Antarktiszon, Indiában, Kínában, Mongóliában, az európai Oroszországban és Dél-Afrikában. Jelenleg négy-hat fajt ismernek el, bár az 1930-as és az 1970-es években a fajok számát sokkal magasabbnak gondolták. A Lystrosaurusnak csak két foga volt (egy pár tusk-szerű csőr), és úgy gondolják, hogy volt egy szarvas csőr, amelyet a növényzet darabjai leharapására használtak. A Listrosaurus egy erősen felépített, növényevő állat volt, nagyjából egy disznó méretű. A váll és a csípő ízületeinek szerkezete arra utal, hogy a Listrosaurus félig száguldó járással mozgott. Az elülső végtagok még erősebbek voltak, mint a hátsó, és úgy gondolják, hogy az állat erős ásó volt, és fészekben fészkelkedett.  Kérdés: Melyik lényt nevezték a lapátgyíknak?
Lystrosaurus