Írj egy folytatást erre a bekezdésre - A legkorábbi dátum a képeken 1674-ben, amikor végrehajtotta a Stag-Hunt-ot a berlini múzeumban, és a harc a rablókkal a liechtensteini múzeumban Bécsben. A Fleurus-i verekedés (1690) a brüsszeli galériában úgy tűnik, hogy nagyobb és erősebb művek előfutára, mint például a Namur ostroma (1695) a bécsi Belvedere-ben, ahol III. Vilmos látható az előtérben Max Emmanuel, a bajor választó kíséretében. Három évvel korábban Huchtenburgban találkoztak Eugenius herceg és III. Vilmos. 1696 után rendszeresen szolgált Eugene herceg udvari festőjeként, és a Galleria Sabauda-ban tíz vagy tizenegy vászonból álló sorozatunk van, amelyek mindegyike ugyanolyan méretű, a nagy hős különböző csatáit ábrázolja, kezdve a Zenta csata (1697), a Chiari csata (1701), a Luzzara csata (1702), a Blenheim csata (1704), a Cassano csata (1705), a Torin csata (1706), az Oudenaarde csata (1708), a Malplaquet csata (1709), a Petrovaradin csata
1716-ban, a Belgrádi csatával (1717). Ha Marlborough hercege szerette volna a művészetet, kétségtelenül sok művét birtokolta volna. 1911-ben a Blenheim-palotában azonban csak pár csata vázlata maradt meg, amelyeket valószínűleg nagy kortársa küldött Churchillnek.