Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjáró: 1975-ben a görög kormány összehangolt erőfeszítéseket tett a Parthenon és az Akropolisz egyéb épületeinek helyreállításáért. Egy kis késedelem után 1983-ban létrehoztak egy bizottságot az Akropolisz-emlékművek megőrzésére. A projekt később finanszírozást és technikai segítséget kapott az Európai Uniótól. Egy régészeti bizottság alaposan dokumentálta a helyszínen megmaradt minden műtárgyat, és az építészek számítógépes modellekkel segítettek meghatározni a műtárgyak eredeti helyét. Különösen fontos és törékeny szobrok kerültek át az Akropolisz Múzeumba. A márványtömegek mozgatására egy darut szereltek be; a darut úgy tervezték, hogy amikor nem használják, a tetővonal alá hajtható el. Bizonyos esetekben a korábbi rekonstrukciók helytelenek voltak. Ezeket szétszedték, és gondos helyreállítási folyamat kezdődött. Eredetileg a különböző blokkokat hosszabb, ólommal bevont vas H-tűkkel tartották össze, amelyek megvédték a vasat a korróziótól. A 19. században hozzáadott stabilizáló tűk nem voltak ilyen bevonva, és korrodáltak. Mivel a korróziós termék (rozsda) expanzív, a kitágulás további károkat okozott a márvány repedésével.  Kérdés: Melyik múzeumban vannak Görögország legszegényebb szobrai?
az Akropolisz Múzeum