Írj folytatást erre a bekezdésre - A Brømsebro-i Szerződés felbomlásának lehetőségét látva, III. Fridrich dán király 1657-ben hadat üzent Svédországnak, amely mélyen részt vett a második északi háborúban (1655-1660), és menetelt Brémán-Verdenre. Ez hatalmas dán vereséghez vezetett, amikor X. Károly svéd király seregei meghódították Jutlandot, és a fagyos dán szoroson keresztüli svéd felvonulást követően elfoglalták Funen-t és Zéland nagy részét, mielőtt aláírták volna a Roskilde-i békét 1658. februárjában, amely Svédországnak adta Scania, Blekinge, Bohuslän, Trøndelag és Bornholm szigetének irányítását. X. Károly hamar megbánta, hogy nem pusztította el Dániát, és 1658. augusztusában második támadást indított Dániára, meghódította a dán szigetek többségét, és kétéves körözést indított Koppenhágán ellen. III. Fridrich király aktívan vezette a város védelmét, arra ösztönözte a polgárokat, hogy vegyék fel a fegyvereket, és visszaverték a svéd támadásokat
- Igen. Az ostrom véget ért Károly X. Gustav 1660-as halála után. Az ezt követő békekötésben Dániának sikerült fenntartania függetlenségét, és visszaszerezni Trøndelag és Bornholm irányítását. A háború után nagy népszerűségnek örvendve III. Fridrich ezt arra használta fel, hogy feloldja a választott monarchia mellett az abszolút monarchia, amely 1848-ig tartott Dániában.