Összefoglalja a cikket:  A pillangók szárnyain lévő jellegzetes minták valóban segítenek a rovarok védelmében, mivel utánozzák a ragadozók szemét. Bár a tudósok már régóta gyanakodnak arra, hogy a sok pillangó szárnyain található szemfoltok szerepe a utánzás példája, ezt soha nem vizsgálták ki egyértelműen. A közelmúltban a kutatók arra utaltak, hogy a szemfoltok egyszerűen elriasztják a ragadozókat azzal, hogy összezavarják őket, vagy túlterhelik érzékeiket. A bagoly-pillangóknak (balra) olyan szemfoltjaik vannak, amelyek utánozzák a pigmi bagolyok szemfoltjait (jobbra), hogy elriasszák a ragadozókat, mint például a nagy mellek. De a finnországi Jyväskylä Egyetem biológusai egy új kutatásban azt állítják, hogy megoldották a vitát. Azt mondják, hogy a pillangók szárnyain lévő szemfoltok valójában a nagyobb és veszélyesebb fajok szemét utánozzák, mint például a baglyok. A fényes színek és megkülönböztető vonások a rovarok számára a leggyakoribb módja annak, hogy elriasszák a ragadozókat, mint például a madarakat. Gyakran segítenek elcsábítani őket a létfontosságú testrészektől, vagy összezavarják őket. Ez azonban csak olyan ragadozóknál működik, akik látásuk segítségével vadásznak, míg a denevérek általában immunisak az ilyen eszközökre. Most a tudósok felfedezték, hogy a lepke egy szokatlan evolúciós adaptációval rendelkezik, ami lehetővé teszi, hogy megtévesztse az ultrahangot, amit a denevérek használnak. A luna lepkének két farka van, amelyek a testénél több mint egy centiméterrel hosszabbak. Az amerikai tudósok kimutatták, hogy ezek a függelékek zavaró akusztikus jelet adnak a denevérek echolokációjában. Így a denevérek inkább a farok végét célozzák meg, mintsem magát a lepkét. Ez segít távol tartani azokat a madarakat, amelyek általában megennék a rovarokat. A csapat végül képes volt tesztelni az elméletet azzal, hogy nagy tetűs képeket mutattak a digitálisan módosított bagoly lepkékről, és figyelték a reakciójukat. Azok a képek, amelyekben a pillangók szárnyáról eltávolították a szemfoltokat, nem akadályozták meg a madarakat abban, hogy elkapják a kép alatt lévő lisztférgét. Azonban, amikor a képek nem...
A finnországi Jyväskylä Egyetem biológusai azt tanulmányozták, hogy a vad nagy mellek hogyan reagálnak a pillangók szárnyainak és a baglyok arcának képére. A cicik megrémültek, és megpróbáltak elmenekülni, amikor meglátták a nyílt szemű bagoly arcokat, és a pillangókat, akiknek szemfoltjai voltak, amik a bagoly szemét utánozták. Azt mondják, a tanulmányuk bizonyíték arra, hogy a pillangók szemfoltjai utánozzák a ragadozókat. A tudósok régóta vitatkoznak arról, hogy a pillangók szemfoltjai a batesiánus utánozás példája-e, vagy a minták egyszerűen csak a ragadozókat zavarják meg.