Írj folytatást erre a bekezdésre - 1941. április 6-án Németország, Olaszország, Magyarország és Bulgária megszállta Jugoszláviát, és a Luftwaffe bombázta Belgrádot
3 nap alatt 17.000 embert öltek meg. Belgrádot 1941. április 13-án elfoglalták a német erők, és négy nappal később, 1941. április 17-én a Királyi Jugoszláv Hadsereg feltétel nélkül megadta magát. II. Péter király a tanácsot követve és nehéz szívvel elhagyta az országot, hogy szövetséges támogatást kapjon. Úgy üdvözölték, mint a hőst, aki szembeszállt Hitlerrel. A Királyi Jugoszláv Kormány, Jugoszlávia egyetlen jogi szerve továbbra is Londonban dolgozott. A megszálló tengelyhatalmak aztán felosztották Jugoszláviát. Az ország nyugati részeit Bosznia-Hercegovinával együtt egy náci bábállammá alakították át, amelyet Horvátország Független Államának (NDH) neveztek, és az Ustashe uralkodott. A mai Szerbia területének nagy részét megszállta a német hadsereg, és a német katonai igazgatás irányította Szerbiában. A kormányzott területet Szerbiának vagy a Szerbiai Katonai Parancsnok Területének hívták, és a német katonai adminisztrátorok mellett a szerb bábkormányok is irányították először Milan Aćimović és majd a szerb hadsereg tábornokának, Milan Nedićnek. Az északi területeket Magyarország, a keleti és déli területeket Bulgária foglalta el. Koszovót és Metohiát elsősorban Albánia annektálta, ami a fasiszta Olaszország szponzorálása alatt állt. Montenegró is elvesztette területeit Albániának, és az olasz csapatok elfoglalták. Szlovénia Németország és Olaszország között oszlott fel, amelyek az Adriai-tenger szigeteit is elfoglalták.