Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Útvonal: Az i. sz. negyedik században a zarándoklás elterjedése miatt Palesztina a keresztény világ magjává vált, és sok istenfélő férfi és nő áthaladt a sivatagon, hogy szentírási jelentőségű helyeket keressen, valamint közösséget teremtsen teremtőjével. Az i. sz. ötödik században a zarándokok száma egyre nőtt, és sok keresztény úgy döntött, hogy a sivatagban telepedik le, és szerzetesi közösségeket alapít. Umm ar-Rasas egyházi központvá vált, számos bizánci templommal. Az Umm-ar Rasasban feltárott figyelemre méltó leletek között van Szent István temploma, amely bonyolult és kifinomult mozaikokkal rendelkezik. A mozaikokon belüli görög feliratok felfedezése megerősítette, hogy az i. sz. 756-tól 785-ig való. Ez az időtartam egybeesik a muzulmán uralom abbaszid kalifátusának idejével, és azt mutatja, hogy a keresztények a környező területeknél később foglalták el a területet. A mozaikok a palesztin, a jordániai és a Nílus-delta mentén található városok egy sorát lefedő magyarázó szöveggel ellátott önkormányzati vigneteket illusztrálnak. Az Umm ar-Rasas mozaikjai nem mutatják a zarándokok által tisztelt fő szent helyek ábrázolásait, mint például Betlehemet, Hebronot vagy Názáretet, ellentétben a közeli Madaba térképpel.  Kérdés: Melyik sorozatról szólnak ezek a részletek?
Palesztina, Jordánia és a Nílus-delta mentén