Írj folytatást erre a bekezdésre - Coolidge-nek a spanyol-amerikai háború "egy korszak kezdetét" jelzi. A Monroe-doktrinától elszakadva az Egyesült Államok teljes mértékben belép a globális politikába, amikor katonai konfliktusba keveredik Spanyolországgal. Míg a háború legjelentősebb okai közé tartozik az USS Maine elsüllyesztése és a Joseph Pulitzer "New York World" és William Randolph Hearst "New York Journal" című szenzációk a kubai forradalomról, Coolidge számos további okot talál a Spanyolországgal folytatott háborúhoz. Ezek közé tartoznak a már rossz kapcsolatok az országok között és az amerikai vágy, hogy kiterjessze befolyását a spanyol területeken. Csak három csata volt méltó a névre, kettő a vízen és egy a szárazföldön.
, és San Juan Hill. Bár dicséri az amerikai hadsereg erőfeszítéseit, megjegyzi, hogy Spanyolország csökkenő jelentősége, mint világhatalom, az amerikai győzelem alapvető oka. Más történészek még azt is állítják, hogy az amerikai csapatok rosszul voltak felszerelve, felkészületlenek, és nem voltak elég nagyok. A háború, bár rövid ideig tartott, hatalmas változásokat hozott mind Kubában, mind az Egyesült Államokban. Ezek közé tartozik a nagyobb amerikai befolyás a csendes-óceáni, az atlanti és a karibi óceánokhoz való tengeri hozzáférés révén, Kubának felszabadítása, és az Egyesült Államok növekvő globális hírneve. Coolidge így kommentálja ezt a hírnevet: "Az ország gazdagságának és jólétének, lakóinak találékonyságának és gyakorlati képességeinek, és különösen a pénzszerzésre való lelkesedésük hírneve széles körben elterjedt".