Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Az Orosz Birodalom bukásával az Orosz Ideiglenes Kormány eltávolította a valláson és nemzetiségen alapuló minden polgári korlátozást, hozzájárulva a helyi lelkesedéshez a februári forradalomhoz. Hamarosan megalapították a katonák és a munkások képviselőinek taszkenti szovjetjét, de elsősorban az orosz lakosokat képviselte, akik a taszkenti lakosság körülbelül egyötödét tették ki. A muszlim vezetők gyorsan létrehozták a Taszkent Muszlim Tanácsot (Tashkand Shura-yi-Islamiya), amelynek székhelye az óvárosban volt. 1917. március 10-én parádé volt, ahol orosz munkások vonultak piros zászlókkal, orosz katonák énekelték a La Marseillaise-t, és több ezer helyi közép-ázsiai. Különböző beszédek után Aleksei Kuropatkin főkormányzó a "Éljen a nagy szabad Oroszország" szavakkal zárta az eseményeket. Az első turkesztáni muzulmán konferenciát 1917. április 16-20-án tartották Taszkentben. A muzulmán tanácshoz hasonlóan a dzsadik, a muzulmán reformátorok uralták. Táskendben egy konzervatívabb frakció alakult ki, az ulema köré összpontosítva. Ez a frakció sikeresebbnek bizonyult az 1917 júliusi helyi választásokon. Szövetséget kötöttek az orosz konzervatívokkal, miközben a szovjetek radikálisabbá váltak. A szovjetek 1917 szeptemberében tett kísérlete sikertelen volt. 1918 áprilisában Taszkent a Turkestan Autonóm Szovjet Szocialista Köztársaság (Turkestan ASSR) fővárosa lett. Az új rezsimet a fehér erők, basmachi, belső lázadások és Moszkvából rendelt tisztogatások fenyegették. 1930-ban Taszkent az Özbek Szovjetunió határai közé került, és az Özbek Szovjetunió fővárosává vált, Samarkand helyére helyezve.  Kérdés: mit tett a kormány az orosz birodalom bukása után?
eltörölte a valláson és a nemzetiségen alapuló minden polgári korlátozást.