A változó éghajlat gazdasági terheket is okoz. A legkevésbé fejlett országok gazdaságai 2010-ben átlagosan 7%-ot vesztettek a bruttó hazai termékükből, főként a csökkent munkaerő-termelékenység miatt. A tengerszint emelkedése a GDP 1%-át tette ki a legkevésbé fejlett országoknak 2010-ben, 4%-ot a Csendes-óceán térségében, évente 65 milliárd dollár veszteséggel a világgazdaságnak. Egy másik példa a halászatra gyakorolt hatás: mintegy 40 ország rendkívül érzékeny az üvegházhatású gázok halászatra gyakorolt hatására. Különösen a nagy halászati ágazatokkal rendelkező fejlődő országokat érinti ez. A 2010-es Cancún-i COP16-on a donor országok 2020-ig 100 milliárd dolláros éves támogatást ígértek a Zöld Éghajlat Alap keretében a fejlődő országoknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás érdekében. A fejlett országok azonban nem tettek konkrét ígéreteket. Emmanuel Macron (Franciaország elnöke)
2017 ENSZ Bonnban tartott éghajlatváltozási konferenciája (COP 23): "Az éghajlatváltozás további igazságtalanságot hoz létre egy már így is igazságtalan világban". A gazdasági fejlődés és az éghajlat elválaszthatatlanul összekapcsolódnak, különösen a szegénység, a nemek közötti egyenlőség és az energia terén.