1963-ban Dél-Vietnam polgári zavargásokkal szembesült a buddhista tiltakozások miatt a katolikus irányú Diệm-rezsim által elkövetett diszkrimináció ellen. A kilenc buddhista tüntető lelövése után
Gautama Buddha születésnapján a buddhista zászló tilalmának megsértéséért, tömeges tüntetések törtek ki a vallási egyenlőségért az egész országban. Mivel Diem ellenállása egyre nőtt, Nhu támadást tervezett a Saigon legnagyobb buddhista központja, a Xá Lợi Pagoda ellen, ahol a mozgalom szervezte tevékenységét. Tung különleges erői Nhu parancsnoksága alatt felelősek voltak az 1963. augusztus 21-i rajtaütésért, amelyben 1400 szerzetest tartóztattak le, és becslések szerint több százan haltak meg, valamint jelentős vagyonkárosodás történt. Ezek a támadások az egész országban szinkronizálódtak. A támadásokat követően az amerikai tisztviselők azzal fenyegetőztek, hogy megtagadják a különleges erők segélyét, hacsak nem használják őket a kommunisták elleni harcban, ahelyett, hogy ellenzékieket támadnának.