Írj folytatást erre a bekezdésre - A 19. századot a magyarok függetlenségért és modernizációért folytatott harca uralta. A Habsburgok elleni nemzeti felkelés 1848-ban kezdődött a magyar fővárosban.
és másfél évvel később legyőzték, az Orosz Birodalom segítségével. 1867-ben jött létre az Osztrák-Magyar Köztársaság. Ez egy kettős monarchia fővárosává tette Budapestet. Ez volt az a kompromisszum, amely megnyitotta Budapesten a fejlődés második nagy szakaszát, amely az I. világháborúig tartott. 1849-ben megnyitották a Buda-Pestet összekötő lánc hidat, mint az első állandó hidat a Duna felett, és 1873-ban Buda és Pest hivatalosan egyesült a harmadik részlel, Óbudával (Öreg Buda), így létrehozva az új nagyváros Budapestet. A dinamikus Pest az ország adminisztratív, politikai, gazdasági, kereskedelmi és kulturális központjává nőtte ki magát. A 19. század második felében a túlnépesedett vidéki Transdanúbia és a Nagy Magyar Síkságból érkező tömeges migráció miatt az etnikai magyarok megelőzték a németeket. 1851 és 1910 között a magyarok aránya 35,6%-ról 85,9%-ra emelkedett, a magyar lett a domináns nyelv, és a németet kiszorították. A zsidók aránya 1900-ban 23,6%-os csúcsot ért el. A város virágzása és a 20. század eleji nagy zsidó közösségének köszönhetően Budapestet gyakran "zsidó Mekkának" vagy "Judapestnek" nevezték.