A kalkkőzetben lévő sztalactiták egy-egy ásványi anyagokkal teli vízcseppből indulnak. Amikor a csepp leesik, a legcsekélyebb kalcitgyűrűt lerakja. Minden következő csepp, amely kialakul és leesik, egy másik kalcitgyűrűt helyez el. Végül ezek a gyűrűk nagyon keskeny (≈4-5 mm átmérőjű), üreges csövet alkotnak, amelyet általában "sóda szalma" stalaktitának neveznek. A sóda szalma meglehetősen hosszú lehet, de nagyon törékeny. Ha törmelékekkel eltömik őket, a víz elkezdi áramolni kívülről, több kalcitet helyezve el, és a ismertebb kúp alakú stalaktitot hozva létre. Ugyanezen vízcseppek, amelyek egy sztalactit befizetésből a kúp alajára kerülnek, végül kerek vagy szlagmit alakú stalaktitákat eredményeznek. A sztalactitákhoz ellentétben a sztalactiták soha nem alakulnak ki ü
A stalagmitok soha nem kezdődnek üreges "szódás szívószálakként"