Írj folytatást erre a bekezdésre - Öt évvel később, a Harmadik Koalíció háborújának kitörése után, Arrighi-t "ajde-de-camp"-nak nevezték el Louis Alexandre Berthier birodalmi marsallnak, és sebet kapott a Wertingeni csatában, de két hónappal később még mindig jelen volt az Austerlitz-i csatában. 1806-ban őrnagy-ezredesnek nevezték ki a Gárda drágói közül, és harcolt a Negyedik Koalíció háborújában.
1806-ban és 1807-ben a Friedland-i csatában tábornok lett. A következő évben, 1808-ban Arrighi-t "duc de Padoue" (Pádua hercegének) nevezték ki, és Spanyolországba küldték a Gárda lovassága mellett. Visszatért Franciaországba, és az újonnan összeállított Német Nagy Hadseregben szolgált, és az osztrákokkal harcolt az Aspern-Essling és a Wagram véres csatáiban. 1810-ben lovassági főfelügyelő lett, és két évvel később az Északi-tenger partvidékén lévő valamennyi francia csapat parancsnoksága volt, a Somme-tól az Elbe-ig. A III. lovassági hadtest parancsnoka volt, számos csatában harcolt az Elba és a Rajna között, és Leipzig kormányzója volt az epikus Nemzetek csata idején. Az 1814-es francia hadjárat során Arrighi egy gyalogos hadosztály parancsnoksága alá került, és fedezte Auguste de Marmont marsall visszavonulását a La Fère Champenoise-i csatában, majd részt vett a párizsi csatában.