Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjárás: A felnőtt pálcás varangy bőre mérgező, a szemek mögötti megnagyobbodott parotoid mirigyek, valamint a hátán lévő más mirigyek is. Amikor a varangy veszélyben van, a mirigyei tejfehér folyadékot bocsátanak ki, amit bufotoxinnak hívnak. A bufotoxin összetevői sok állatra mérgezőek; még emberi halálesetekről is beszámoltak, amelyek a rákbogarak fogyasztása miatt történtek. A kutyák különösen hajlamosak arra, hogy megmérgeződjenek, ha megcsókolják vagy megharapják a békákat. Ha a rákbogarak között él, és a kedvence túlzottan nyáladzik, a fogíny nagyon piros, a feje remeg, sír, elveszíti a koordinációt, és/vagy görcsösedik, azonnal vigye állatorvoshoz. Az ausztrál törvény szerint a heroin és a kannabisz mellett az első osztályú kábítószernek minősül a bufotenin, az egyik vegyi anyag, amelyet a rákpáska ürít ki. A bufotenin hatásai hasonlóak az enyhe mérgezés hatásaihoz; a stimuláció, amely enyhe hallucinációkat is magában foglal, kevesebb mint egy órát tart. Mivel a nádkrópa kis mennyiségű bufotenint és viszonylag nagy mennyiségű egyéb toxinot bocsát ki, a békák nyalása súlyos betegséget vagy halált okozhat. A toxin felszabadításán kívül a rákkrópa képes felfújni a tüdejét, felfújni és felemelni a testét a földről, hogy magasabbnak és nagyobbnak tűnjön egy potenciális ragadozó számára. 2011 óta a nyugat-ausztráliai Kimberley régióban a kísérletezők mérgező kolbászt használtak, amely krópahúst tartalmaz, hogy megpróbálják megvédeni az őshonos állatokat a rákkrópa halálos hatásaitól. A Nyugat-Ausztráliai Környezetvédelmi és Természetvédelmi Minisztérium a Sydney-i Egyetemmel együtt olyan csalival készített, amelyekkel a helyi állatokat arra tanították, hogy ne egyenek meg a varangyakat. A varangy darabkáinak egy hányinger keltő vegyi anyaggal való keverésével a csalik arra tanítják az állatokat, hogy tartsák távol magukat az kétéltűektől.  Kérdés: a bufotenin ugyanolyan hatást gyakorol, mint mi?
enyhe mérgezés