Összefoglalja a cikket:  A juttatásokat és a szociális támogatásokat gyakran hibáztatják azért, hogy az emberek kevésbé akarnak dolgozni. De egy tanulmány kimutatta, hogy az ellenkezője igaz lehet. Egy 19 000 embert érintő, Európa-szerte végzett felmérés kimutatta, hogy minél többet fizet egy ország a munkanélkülieknek vagy a betegeknek, és minél többet fektet be a foglalkoztatási programokba, annál valószínűbb, hogy lakosai munkát akarnak. Egy 19 000 embert érintő európai felmérés kimutatta, hogy minél többet fizet egy ország a munkanélkülieknek vagy a betegeknek, annál nagyobb a valószínűsége annak, hogy a lakosok munkát akarnak. Észtországban, az egyik legkevésbé nagylelkű országban, csak 40%-uk tett ilyet. Különösen Norvégiában, amelyik a legmagasabb ellátásokat nyújtja Európában, az emberek közel 80%-a akart munkát,. Ezzel szemben Észtországban, amely az egyik legkevésbé nagylelkű ország, csak körülbelül 40 százaléka tett ilyet. A felmérést Dr. Kjetil van der Wel és Dr. Knut Halvorsen szociológusok végezték el Oslóból és az Akershus University College-ból. Megvizsgálták a válaszokat a következő állításra: "Szeretnék egy fizetett állást, még akkor is, ha nem lenne szükségem a pénzre", amelyet a 2010-es európai társadalmi felmérés interjúi során a megkérdezetteknek adtak. Azok az emberek, akik éheznek, hajlamosabbak támogatni a jóléti állam politikáját, amely segít a szegényeknek. Az Aarhus Egyetem nemrégiben végzett tanulmányának rendkívüli eredményei azt mutatták, hogy a testünk állapota jelentősen befolyásolja az adott politikai kérdésekben elfoglalt álláspontunkat. A kutatók azt mondták, hogy az, hogy az emberek támogatják a gazdagság újraelosztásának látszólag önzetlen politikáját, nem annyira a szegények iránti aggodalom tükröződése, hanem inkább 'egy stratégia, amellyel további erőforrásokat biztosítanak maguknak'. És a felfedezéseik forradalmasíthatják az emberek politikai álláspontjának felfogását, ideológiai nézeteinket nyilvánvalóan befolyásolja az alapvető biológia. Ezeket a válaszokat összehasonlították az országok által a jóléti ellátásokra és a foglalkoztatási programokra fordított összegekkel, figyelembe véve a tagállamok közötti népességkülönbségeket. Az Egyesült Királyság átlagos volt a juttatások nagylelkűségében,...
Egy 19 000 embert érintő európai felmérés kimutatta, hogy minél többet fizet egy ország a munkanélkülieknek, annál valószínűbb, hogy lakói munkát akarnak. Norvégiában a legmagasabb az ellátás, és a lakosság közel 80%-a akart munkát. Ezzel szemben Észtországban, amely az egyik legkevésbé nagylelkű ország, csak mintegy 40%-uk tett ilyet.