Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  1941. június 22-én a német hadsereg megszállta a Szovjetuniót, majdnem négy évig tartó totális háborút indítva. A tengelyek kezdetben a Vörös Hadsereg kétségbeesett, de sikertelen erőfeszítései ellen léptek előre. Kijev körbevételi csatájában a várost "Hősvárosnak" nevezték el, a heves ellenállása miatt. Több mint 600 000 szovjet katonát (vagy a szovjet nyugati front negyedét) öltek meg vagy foglyul ejtettek ott, és sokan súlyos bánásmódot szenvedtek. Bár az ukránok többsége a Vörös Hadseregben és a szovjet ellenállásban harcolt, Nyugat-Ukrajnában egy független ukrán felkelő hadsereg mozgalom alakult ki (UPA, 1942). Az ukrán nacionalisták szervezetének (OUN) fegyveres erőként jöttek létre, amely a háborúközi Lengyelországban reakciós nacionalista szervezetként fejlődött ki. A háborúközi időszakban a lengyel kormány politikája az ukrán kisebbséggel szemben kezdetben nagyon engedékeny volt, de az 1930-as évek végére egyre keményebbé vált a polgári zavargások miatt. Mindkét szervezet, az OUN és az UPA támogatta a független ukrán állam célját az ukrán etnikai többségű területen. Bár ez konfliktusba hozta a náci Németországgal, az OUN melnyki szárnya időnként szövetséges lett a náci erőkkel. Az UPA hadosztályai a lengyelek mészárlásait is végrehajtották, ami megtorlást eredményezett. A háború után az UPA az 1950-es évekig harcolt a Szovjetunió ellen. Ugyanebben az időben az ukrán felszabadító hadsereg, egy másik nacionalista mozgalom, a nácik mellett harcolt.  Kérdés: A szovjet katonák hány százalékát fogták el vagy ölték meg?
negyed