Miután eredetileg az omejjád és az abbasszid kalifátus tartománya volt, Fustat volt a közigazgatási fővárosa, Egyiptom a 9. században a tulunid dinasztia alatt politikai szempontból függetlenné vált. A 10. században a fatimida kalifátus hatalmi bázisát Egyiptomba helyezte, és Kairó városát alapította Fustat közelében. Az egyiptomi fatimida építészet a kairói vallási emlékművekben is látható, mint például az Al-Azhar mecset (amelyet jelentősen módosítottak a későbbi századokban), az Al-Hakim mecset és a kis, de művészileg jelentős Aqmar mecset. Ezen időszak egyéb maradványai közé tartoznak Kairó monumentális kőkapui, Bab al-Futuh, Bab al-Nasr és Bab Zuweila, amelyeket egy fatimida vezír épített a 11. században. A nagy fatimid paloták, ahol a kalifák éltek, nem maradtak meg. A fatimidok után Egyiptom az Ayyubid dinasztia fővárosa lett, amelyet Salah ad-Din (Saladin) alapított. E korszak legjelentősebb műemléke Kairó Citadella volt, amely Egyiptom kormányzati központjává vált a 19. századig. A 13. század közepén a mamlukok átvették a hatalmat, és egy olyan birodalmat uralkodtak Kairóból, amely az oszmán hódításig tartott 1517-ben.
- Igen. A mamlukok voltak az építészet fő védői, és az iszlám Kairó történelmi örökségének nagy része az ő idejükről származik. A mamluk építészet fő műemlékei többfunkciós vallási és temetkezési komplexumok voltak, amelyek elrendezéseit a sűrű városi környezethez igazították. E korszak néhány legjelentősebb példája a Szultán Qalawun komplexuma, a Szultán Hasan madrásza-mecsete és a Szultán Qaytbay temetkezési komplexuma.