Írj folytatást erre a bekezdésre - Az 1848-as belga forradalmak legsúlyosabb fenyegetését a belga emigráns csoportok jelentették. Röviddel a francia forradalom után
, a Párizsban élő belga migráns munkavállalókat arra ösztönözték, hogy térjenek vissza Belgiumba, hogy megdöntsék a monarchia és létrehozzák a köztársaságot. Körülbelül 6000 fegyveres belga emigráns próbálta átlépni a belga határt. Az első csoportot, amely vonattal utazott, 1848. március 26-án megállították és gyorsan leszerelték Quiévrain-ben. A második csoport március 29-én átlépte a határt, és Brüsszelbe indult. A belga csapatokkal szembesültek a Risquons-Tout faluban, és a harcok során hét emigrét öltek meg, a többségét pedig elfogták. A Risquons-Tout-i vereség gyakorlatilag véget vetett a forradalmi fenyegetésnek Belgiumban. A helyzet stabilizálódott azon a nyáron egy jó aratás után, és új választások erős liberális többséget hoztak.