A fiatal török kormány titkos szerződést írt alá Németországgal, és 1914 augusztusában megalapította az Oszmán-német szövetséget, amelynek célja a közös orosz ellenség ellen volt, de a birodalmat a német oldalon állította. Az Oszmán Birodalom az I. világháborúba a "Goeben" és a "Breslau" incidens után lépett be, amelyben biztonságos kikötőt adott két német hajónak, amelyek a brit hajóktól menekültek. Ezek a hajók - miután hivatalosan átvették az Oszmán Haditengerészetet, de még mindig a német ellenőrzés alatt voltak - megtámadták az orosz Szevasztopol-i kikötőt, így a Birodalmat a Központi Hatalmak oldalára sodorták a háborúba, amelyben részt vett a közel-keleti színtéren. A háború első éveiben számos fontos oszmán győzelem volt, mint például a Gallipoli csata és a
Kut ostroma, de akadtak visszaesések is, mint például a katasztrofális kaukázusi hadjárat az oroszok ellen. Az Egyesült Államok soha nem jelentett ki háborút az Oszmán Birodalom ellen.