Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A Szaturnusz gyűrűi a Naprendszer bármely bolygójának legszélesebb körű gyűrűrendszere. Számtalan apró részecskéből állnak, mikrométertől méterig terjedő méretűek, melyek a Szaturnusz körül keringnek. A gyűrű részecskéi szinte teljes egészében vízi jégből állnak, sziklás anyag nyomában. Még mindig nincs konszenzus a kialakulásának mechanizmusa tekintetében. Bár az elméleti modellek arra utaltak, hogy a gyűrűk valószínűleg a Naprendszer történelmének korai szakaszában alakultak ki, a Cassini új adatai azt sugallják, hogy viszonylag későn alakultak ki. Bár a gyűrűk visszaveredése növeli a Szaturnusz fényességét, a Földről nem láthatók segítség nélkül. 1610-ben, egy évvel azután, hogy Galileo Galilei teleszkópot állított az ég felé, ő volt az első, aki megfigyelte a Szaturnusz gyűrűit, bár nem látta elég jól, hogy felismerje valódi természetüket. 1655-ben Christiaan Huygens volt az első, aki úgy írta le őket, mint egy Szaturnusz körül keringő lemezt. Bár sokan úgy gondolják, hogy a Szaturnusz gyűrűi apró gyűrűkből állnak (ez a koncepció Laplace-tól kezdődik), az igazi rések kevések. Helyesebb úgy gondolni a gyűrűkre, mint egy gyűrűs lemezre, koncentrikus helyi maximákkal és minimákkal sűrűségben és fényességben. A gyűrűk belsejében lévő csomók léptékén sok üres hely van.  Kérdés: Milyen nagyok azok a részecskék, amelyekből a szternek gyűrűi állnak?
mikrométerből méterbe