Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A kínai-német együttműködés legfontosabb ipari projektje az 1936-os hároméves terv volt, amelyet a kínai kormány Nemzeti Erőforrás-bizottsága és a Hapro vállalat vezetett. Ennek a tervnek a célja egy olyan ipari erőmű létrehozása volt, amely rövid távon képes ellenállni Japánnak, és hosszú távon a jövőbeli kínai ipari fejlődés központjának létrehozása. Több alapvető összetevője volt, mint például a volfrámhoz és az antimonhoz kapcsolódó összes művelet monopolizálása, a központi acél- és gépgyárak építése Hubeiben, Hunanban és Szechuanban, valamint az erőművek és vegyi gyárak fejlesztése. A projektek költségtúlfizetését részben enyhítette az a tény, hogy a wolfram ára több mint megduplázódott 1932 és 1936 között. Németország emellett 100 millió RM hitelkeretet nyújtott a KMT-nek. A hároméves terv egy magasan képzett technokratákból álló osztályt vezetett be az állami tulajdonban lévő projektek irányítására. A program csúcspontján a kínai-német kereskedelem a kínai külkereskedelem 17%-át tette ki, és Kína Németország harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere volt. A hároméves terv sok ígéretet tett, de a tervezett előnyök nagy részét aláásta a második kínai-japán háború kezdete.  Kérdés: Mit remél a kínai kormány a jövőben elérni azzal, hogy iparilag erős lesz?
a jövőbeli kínai ipari fejlesztés központjának létrehozása