Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A nyugati ateizmus gyökerei a sokrátikus előtti görög filozófiában gyökereznek, de a modern értelemben vett ateizmus nem létezett vagy rendkívül ritka volt az ókori Görögországban. Az olyan pré-szokratikus atomisták, mint például Demokritosz megpróbálták tisztán materialista módon magyarázni a világot, és a vallást emberi reakcióként értelmezték a természeti jelenségekre, de nem tagadták kifejezetten az istenek létezését. Az i. e. ötödik század végén a görög lirikus költő, Diagoras of Melos-t halálra ítélték Athénban azzal a váddal, hogy "istentelen személy" (<unk>θεος), miután gúnyolódott az eleuszi misztériumokról, de elmenekült a városból, hogy elkerülje a büntetést. Későbbi írók Diagorast az "első ateistaként" emlegették, de valószínűleg nem volt ateista a szó modern értelmében. A Critiasnak és Euripidesnek egyaránt tulajdonított, elveszett Sisyphus szatírjátékból származó egy darab azt állítja, hogy egy okos ember kitalálta az "istenek félelmét", hogy megfélemlítsen az embereket, és erkölcsileg viselkedjenek. Ez a kijelentés azonban eredetileg nem azt jelentette, hogy maguk az istenek nem léteznek, hanem inkább azt, hogy hatalmuk csak egy átverés. Az ateista kijelentéseket szintén a filozófus Prodikusszal tulajdonítják. Philodemus arról számol be, hogy Prodikusz úgy vélte, hogy "a népszerű hitek istenei nem léteznek, és nem is ismerik őket, de az ősi ember [elcsodálkozásából] istenítette a föld gyümölcseit és gyakorlatilag mindent, ami hozzájárult a létezéséhez". Protagorást néha ateistának tartották, de inkább agnosztikus nézeteket képviselt, megjegyezve, hogy "az isteneket illetően nem tudom felfedezni, hogy léteznek-e vagy sem, vagy milyenek a formájukban; mert sok akadály van a tudáshoz, a téma homályossága és az emberi élet rövidsége. "Az athéni közvélemény Sokratest (k. 470<unk>399 BCE) a pré-szokratikus filozófia tendenciáival a naturalista kutatás felé, és a jelenségek isteni magyarázatának elutasításával. Arisztófanész The Clouds című komikus darabjában (423-ban) Szókratészről van szó, aki tanítja a tanítványait, hogy a hagyományos görög istenségek nem léteznek....  Kérdés: milyen hosszú hatást gyakorolt a későbbi filozófusokra a sextus empiricus?
A megmaradt művei viszonylag nagy mennyiségűek