Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A Yuan Shi-kai halála után a Beiyang-kormány összeomlott, és az ország polgárháborúba került, ahol különböző hadurak versengenek a felsőbbrendűségért. A német fegyvergyártók újrakezdték a kereskedelmi kapcsolatokat Kínával, hogy kihasználják a hatalmas fegyver- és katonai piacot. A Kuomintang kormánya is német segítséget kért, és a német oktatású Chu Chia-hua (朱家<unk>; Zhū Jiāhuá) rendezte majdnem az összes kínai-német kapcsolatot 1926 és 1944 között. Németország technológiai szakértelmén kívül több okból is a legjobb jelölt a kínai külkapcsolatok terén. Először is, Németországnak nem volt több imperialista érdeke Kínában az I. világháború után. Másodszor, ellentétben a Szovjetunióval, amely segített a Kuomintang átszervezésében és megnyitotta a párttagságot a kommunisták számára, Németországnak nem volt politikai érdeke Kínában, amely a központi kormánnyal való konfrontációhoz vezethetett. Továbbá, Csiang Kajcsek úgy látta a német egyesülést, mint olyasmit, amit Kína tanulhatna és követhetne. Így Németországot a Kína "nemzetközi fejlődésének" elsődleges erőjeként tekintették. 1926-ban Chu Chia-hua meghívta Max Bauer-t, hogy vizsgálja meg a kínai befektetési lehetőségeket, és a következő évben Bauer megérkezett Guangzhouba, és felajánlották neki Chiang Kai-shek tanácsadói posztját. Hamarosan sikerült 46 másik német tisztet toboroznia a nacionalista erők tanácsadására és kiképzésére, miközben kitalálta a stratégiát, amely lehetővé tette a nacionalisták számára, hogy megnyerjék az 1929-es hadjáratait a hadurak ellen. 1928-ban Bauer visszatért Németországba, hogy állandó tanácsadói missziót toborozzon a kínai iparosítási erőfeszítésekhez. Bauer azonban nem volt teljesen sikeres, mivel sok cég habozott Kína politikai instabilitása miatt, és mert Bauer persona non grata volt az 1920-as Kapp puccsban való részvétele miatt. Ezenkívül Németországot még mindig a Versailles-i szerződés korlátozta, amely lehetetlenné tette a közvetlen katonai beruházásokat. Max Bauer himlővel fertőződött meg, miután visszatért Kínába, meghalt, és Sanghajban temették el. Bauer adta az alapot a későbbi kínai-német...  Kérdés: Mi volt a fő oka annak, hogy Németországot a kínai külkapcsolatok elsődleges jelöltjének tartották?
Németországnak nem volt több imperialista érdeke Kínában az I. világháború után.