Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjáró: Az esőzés változik a magasság, a méret és a vízáramlások függvényében (a hideg felfelé áramlás megtartja az ABC-szigeteket száraz). A meleg, nedves ázsiai szelek állandóan keletről fújnak, és esőerdőket és félszáraz éghajlatot hoznak létre a régióban. A trópusi esőerdő éghajlata magában foglalja a Karib-tenger közelében fekvő síkságokat Costa Ricától északra Belize-ig, valamint a Dominikai Köztársaságtól és Puerto Ricóig, míg a szezonális száraz trópusi szavanna éghajlatokat Kubában, Észak-Venezuelában és Dél-Yucatánban, Mexikóban találjuk. Száraz éghajlat van Venezuela szélsőséges déli partja mentén az olyan szigetekig, mint Aruba és Curacao, valamint a Yucatán északi csúcsa. A trópusi ciklonok fenyegetést jelentenek a Karib-tenger körüli nemzetek számára. Bár a szárazföldre eső csapások ritkák, az életvesztés és a vagyonvesztés miatt jelentős veszélyt jelentenek a Karib-térségben. A Karib-térséget sújtó trópusi ciklonok gyakran Afrika nyugati partjainál keletkeznek, és nyugat felé haladnak az Atlanti-óceánon keresztül a Karib-térség felé, míg más viharok a Karib-térségben keletkeznek. A karibi hurrikán szezon júniustól novemberig tart, a hurrikánok többsége augusztusban és szeptemberben fordul elő. Évente átlagosan kilenc trópusi vihar alakul ki, amelyek közül öt hurrikán erősségű. A Nemzeti Hurrikán Központ szerint 385 hurrikán volt a Karib-térségben 1494 és 1900 között.  Kérdés: mennyi ideig tart a karibi hurrikán?
Júniustól novemberig