Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átmenet: Einstein (1907b) megvitatta azt a kérdést, hogy a merev testekben, valamint minden más esetben az információ sebessége meghaladhatja-e a fény sebességét, és elmagyarázta, hogy az információ e körülmények között továbbítható a múltba, így az ok-okozati összefüggés megsérülne. Mivel ez radikálisan ellentétes minden tapasztalattal, a fényfeletti sebességeket lehetetlennek tartják. Hozzátette, hogy az SR keretein belül meg kell teremteni a merev test dinamikáját. Végül Max Born (1909) a felgyorsított mozgással kapcsolatos fent említett munkája során megpróbálta beépíteni a merev testek fogalmát az SR-be. Azonban Paul Ehrenfest (1909) kimutatta, hogy Born koncepciója az úgynevezett Ehrenfest-paradoxonhoz vezet, amelyben a hosszúságösszehúzódás miatt a forgó lemez kerülete lerövidül, míg a sugarat ugyanaz marad. Ezt a kérdést Gustav Herglotz (1910), Fritz Noether (1910) és von Laue (1911) is megvizsgálta. Laue elismerte, hogy a klasszikus fogalom nem alkalmazható az SR-ben, mivel egy "merev" testnek végtelen sok szabadságfoka van. Mégis, bár Born definíciója nem volt alkalmazható merev testekre, nagyon hasznos volt a testek merev mozgásának leírásában. Az Ehrenfest-paradoxon kapcsán (Vladimir Varićak és mások) azt is megvitatták, hogy a hosszúság-összehúzódás "valódi" vagy "látható", és hogy van-e különbség Lorentz dinamikus és Einstein kinematikus összehúzódása között. Mindazonáltal ez inkább egy szóbeli vita volt, mert ahogy Einstein mondta, a kinematikus hosszösszehúzódás "látható" egy együtt mozogó megfigyelő számára, de egy nyugalomban lévő megfigyelő számára "valódi", és a következmények mérhetők.  Kérdés: Mi volt a vita?
szavak