Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjáró: A kutatók hidrofont használnak (amelyeket gyakran a tengeralattjárók nyomon követésében való eredeti katonai használatra adaptáltak), hogy megállapítsák a bálna zajának pontos helyét. A módszerük lehetővé teszi számukra azt is, hogy felismerjék, milyen távolságra jut el egy hang az óceánon. Dr. Christopher Clark a Cornell Egyetemen végzett kutatásai katonai adatok felhasználásával kimutatták, hogy a bálna hangjai több ezer kilométerre terjednek. Az adatok a daltermelésről szóló információkkal együtt lehetővé teszik a kutatók számára, hogy kövessék a bálnák vándorlási útját a "éneklés" (párosodás) időszakában. Fontos felfedezés, hogy a bálnák egy Lombard-effektus nevű folyamat során úgy állítják be a dalukat, hogy kompenzálják a háttérzaj-szennyezést. Továbbá bizonyíték van arra, hogy a kék bálnák abbahagyják a táplálékkereső D-hívásokat, amint egy középfrekvenciás szonár aktiválódik, még akkor is, ha a szonár frekvenciarendszer (1<unk>8 kHz) jóval meghaladja a hangtermelési tartományt (25<unk>100 Hz). Az emberi zajtermelés bevezetése előtt Clark szerint a zajok az óceán egyik oldaláról a másikra utazhattak, egyetértve egy harminc éves koncepcióval, amely a nagyszabású hajózást okolja. Kutatásai azt mutatják, hogy a hajók által okozott környezeti zaj minden évtizedben megduplázódik. Ez csökkenti a bálnahangok hallható tartományát. A környezetvédők attól tartanak, hogy az ilyen hajózási tevékenység felesleges stresszt okoz az állatoknak, és megnehezíti a párkeresést. Az elmúlt évtizedben számos hatékony automatizált módszert, például jelfeldolgozást, adatbányászatot és gépi tanulási technikákat fejlesztettek ki a bálnahangok felderítésére és osztályozására.  Kérdés: Mennyivel nő a zaj egy évtized alatt?
megduplázás