Töltse ki a következő mondatot: Annak ellenére, hogy történelmi, kulturális és etnikai kapcsolatok vannak közöttük, India és Pakisztán kapcsolatait az India 1947-es felosztása óta évek óta "megsért" a bizalmatlanság és a gyanakvás. India és nyugati szomszédja között a fő viszályforrás a kasmír konfliktus. A pashtun törzsek és a pakisztáni félkatonai erők invázióját követően a Dogra királyság hindu maharadzsa Hari Singh és a muszlim miniszterelnök, Sheikh Abdullah csatlakozási okmányt írt alá Új-Delhivel. Az első kasmír háború az indiai hadsereg Srinagarba, az állam fővárosába való belépése után kezdődött, hogy a területet megvédjék a megszálló erőktől. A háború 1948 decemberében véget ért azzal, hogy az irányítási vonal az egykori fejedelmi államot Pakisztán (északi és nyugati területek) és India (déli, központi és északkeleti területek) által adminisztrált területekre osztotta. Pakisztán vitatta a csatlakozási okmány jogszerűségét, mivel a Dogra Királyság megállapodást kötött vele a felfüggesztésről. Az 1965-ös indiai-pakisztáni háború a pakisztáni Gibraltár-művelet kudarcát követően kezdődött, amelynek célja az volt, hogy erőket beszivárogtasson Jammuba és Kasmírba, hogy felkelést indítson az indiai uralom ellen. Az öthetes háború mindkét oldalon több ezer áldozatot követelt. Az ENSZ által megbízott tűzszünettel és a táskendi nyilatkozat kiadásával ért véget. India és Pakisztán
1971-ben újra háborúba került, ezúttal Kelet-Pakisztán miatt. A pakisztáni hadsereg által elkövetett nagyszabású kegyetlenségek miatt több millió bengáli menekült áradt Indiába. India a Mukti Bahini-val együtt legyőzte Pakisztánt, és a pakisztáni erők megadták magukat a keleti fronton. A háború Banglades létrehozását eredményezte.