Töltse ki a következő mondatot: Az "Istenmentes komédia" már Karl Marx előtt tárgyalta az osztályharcot. "Az istentelen komédia" úgy tűnik, hogy a szerző gondolatai a lengyel 1830-as november-felkelésről és a francia
1830 júliusi forradalma. Társadalmi forradalomra gondolt, megjósolta a nemesség pusztulását, és kommentálta a nyugati európai burjánzó kapitalizmus által előidézett társadalmi változásokat. A darab mind az arisztokráciát, mind a forradalmárokat kritizálta, az előzőt gyávának, az utóbbit pedig pusztítónak ábrázolta; egyikük sem volt erkölcsileg felsőbbrendű. Emellett olyan témákkal foglalkoztak, mint a költő identitása, a költészet természete és a tökéletes szerelem, a hírnév és a boldogság romantikus mítoszai. Egy másik prózádráma, az "Irydion" című drámában Krasiński ismét felvette a társadalmi hanyatlás témáját. Elítélte a forradalmi mozgalmak túlzását, azzal érvelve, hogy az olyan indítékoknak, mint a megtorlásnak nincs helye a keresztény etikában; sok kortársa azonban a darabot a lengyel függetlenségért folytatott harcos küzdelem jóváhagyásának tekintette, míg Krasiński szándéka a társadalmi fejlődés eszközeként a szerves munka támogatása volt. Későbbi írásai világosabban mutatták ki ellenállását a romantikus harcos vállalkozásokkal szemben, és a békés, szerves oktatási munka támogatását; ez különösen igaz a "Jövő zsoltárai" című művében, amely kifejezetten kritizálta a forradalom fogalmát. Krasiński az Istentelen komédia előtt kezdte el írni az "Irydion"-t, de az utóbbi után adta ki. Miłosz megjegyezte, hogy bár az "Irydion" jelentős tehetségű mű, különösen a Római Birodalom hanyatlásának mélyreható elemzésében, nem áll az "Istenmentes komédia" szintjén; és Segel azt írta, hogy az "Irydion" "ma nem vonz nagy figyelmet".