Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Áthaladás: A kréta-korszakban néhány primitív hangyafaj széles körben elterjedt a lauraszi szuperkontinensen (az északi féltekén). A többi rovar populációjával összehasonlítva ritkák voltak, a teljes rovarpopuláció kb. 1% -át képviselik. A hangyák az adaptív sugárzás után uralkodóvá váltak a paleogén időszak elején. Az oligocén és a miocén időszakban a hangyák a nagyobb fosszilis lerakódásokban található összes rovar 20-40%-át képviselték. Az eocén korszakban élt fajok közül a 10 nemzetségből körülbelül egy maradt fenn a mai napig. A mai napig fennmaradó nemzetségek a balti borostyán fosszíliákban található nemzetségek 56%-át (kora oligocén) és a dominikai borostyán fosszíliákban található nemzetségek 92%-át (valószínűleg korai miocén). A termeszek kolóniákban élnek, és néha "fehér hangyáknak" nevezik őket, de a termeszek nem hangyák. Az Isoptera alrendbe tartoznak, és a csótányokkal együtt a Blattodea rendet alkotják. A blattodeanok rokonai a mantidáknak, a szirénáknak és más olyan szárnyas rovaroknak, amelyek nem végzik el a teljes metamorfózisot. Mint a hangyák, a termeszek is eusociálisak, terméketlen munkásokkal, de a szaporodás genetikai jellemzői között nagy különbség van. Társadalmi szerkezetük hasonlóságát a hangyákéhoz a konvergens evolúcióhoz tulajdonítják. A bársonyos hangyák nagy hangyáknak tűnnek, de szárnyak nélküli nőstény darázsak.  Kérdés: mikor válnak dominánssá a hangyák?
adaptív sugárzás után