Írj folytatást erre a bekezdésre - Az Alpha aktív volt a második csecsen háborúban, amely 1999-ben kezdődött, valamint az azt követő lázadás során az Észak-Kaukázusban
- Igen. Az 2000-es komszomolszkóje-i csata során az alfa-selyelyeményesek, akik Vladimir Szamánov nyugati csoportjának szövetségi erőihez tartoztak, elindultak, hogy megpróbálják elfojtani Ruslan Gelajev mesterlövészeit a faluban. Az egység veteránjai szerint az Alpha által részt vett műveletek 2000-ben Salman Radujev csecsen parancsnok letartóztatásához, 2001-ben Arbi Barayev csecsen parancsnok meggyilkolásához, 2005-ben Aslan Maszadov csecsen szeparatista elnök meggyilkolásához és 2006-ban Abu Hafs külföldi militáns vezető meggyilkolásához vezettek Dagesztánban. A 2001 januárjában a Védelmi Minisztériumtól az FSB-re történő csecsenországi műveletekért való felelősség átruházását követően, és a 2003-ban megkezdett "csecsenesítési" politikát megelőzően az Alpha tagok (a többi orosz személyzettel és a moszkvai csecsen milíciával együtt) legalább 10 vegyes "kombinált különleges csoportban" (SSG) vettek részt, amelyeket emberi jogi csoportok és külső megfigyelők halálosztagnak tekintettek. Az SSG-k álltak a számos "név/cím tisztítás" ("imeny/adressny zachistki") mögött: általában éjszakai rajtaütések maszkos férfiak által jelöltetlen járművekben, amelyek célpontjai konkrét aktív vagy korábbi lázadó harcosok, támogatóik, rokonaik vagy más polgári személyek, akiket vagy erőszakos eltűnésre kényszerítettek, vagy egyenesen bírósági eljáráson kívüli gyilkosságra. 2005-ben a Human Rights Watch kijelentette, hogy az eltűnések az emberiség ellen elkövetett bűncselekmények mértékét érte el, és hogy "Oroszországnak az a dicsőségtelen megkülönböztetése van, hogy a világ vezetője az erőszakos eltűnésekben". A csecsen UFSB egy helyi Alfa egységet is létrehozott, amely szerepe szerint hasonló az SSG-hez.