Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  A tudomány és a technológia fejlődéséhez való hozzájárulás az ország egész történelmében megjelent. A 16. századi Nyugat-Európa korai modern virágzásában a legbefolyásosabb tudósok között szerepelt Gerardus Mercator térképész, Andreas Vesalius anatómus, Rembert Dodoens gyógynövénytudós és Simon Stevin matematikus. Ernest Solvay vegyész és Zenobe Gramme mérnök (École industrielle de Liège) az 1860-as években adta nevét a Solvay-folyamatnak és a Gramme-dinamónak. A bakelitot 1907-1909-ben fejlesztette ki Leo Baekeland. Ernest Solvay nagy filantrópként is tevékenykedett, és a Solvay Szociológiai Intézet, a Solvay Brüsszeli Gazdasági és Menedzsment Iskola és a Nemzetközi Solvay Fizikai és Kémiai Intézet, amelyek ma a Brüsszeli Szabad Egyetem részét képezik, nevét adta. 1911-ben kezdett egy konferenciasorozatot, a Solvay Konferenciákat a Fizikáról és a Kémiaról, amelyek mély hatást gyakoroltak a kvantumfizika és a kémia fejlődésére. Az alapvető tudományhoz jelentős mértékben hozzájárult egy belga, Georges Lemaître (Louvain katolikus egyeteme) is, akit az univerzum eredetének nagyrobbanás elméletének 1927-es javaslatával ismernek el. Három Nobel-díjat fizika vagy orvostudomány területén ítéltek el belga állampolgároknak: Jules Bordet (Université libre de Bruxelles) 1919-ben, Corneille Heymans (Université de Gand) 1938-ban és Albert Claude (Université libre de Bruxelles) Christian de Duve-val (Université catholique de Louvain) együtt 1974-ben. François Englert (Université libre de Bruxelles) 2013-ban megkapta a Fizika Nobel-díját. Ilya Prigogine (Université libre de Bruxelles) 1977-ben megkapta a kémiai Nobel-díjat. Két belga matematikus kapott a Fields-érmet: Pierre Deligne 1978-ban és Jean Bourgain 1994-ben.  Kérdés: Ki fejlesztette ki a bakelitot?
Leo Baekeland