1891-ben Antepbe (ma Gaziantep) telepedett le, és 1908-ban megválasztották az Oszmán Parlamentbe Aleppót képviselve. Ugyanabban az évben, amikor az Unió és Fejlődés Bizottságának (CUP) Antep-i fióktelepének vezetőjévé választották, a tanár, Taşçızâde Abdullah Effendi lett az alelnök. Újraválasztották egy második ciklusra. Az Antep-i CUP vezetőjeként részt vett az örmény lakosság deportálásában az I. világháború alatt. Annak ellenére, hogy Cenani vezető szerepet játszott az örmények deportálásában, toleráns volt néhány gazdag örmény kiutasítási mentesség iránti kérelmével szemben, ami Ahmet Faik Erner, az akkori Antep-i Kaymakam panaszát okozta. 1915-ben a protestáns örmények elitjének deportálására összpontosított, akikből végül sok örökös vagyonát átvette. Az Oszmán Parlament képviselője volt, amíg 1916 március 16-án Konstantinápoly elfoglalásra nem került.
A brit hadsereg. A török függetlenségi háború alatt 1918-ban szervezte az ellenállást az Antep környékén. Az állítás szerint Mustafa Kemal (Atatürk) parancsára kapott fegyvereket erre a célra. A briteknek sikerült megragadniuk Cenani-t Konstantinápolyban 1920. május 24-én, és 1920 novemberében Máltára küldték. Őt és Ahmet Faik Ernert azzal vádolták, hogy részt vettek mintegy 25 000 örmény deportálásában Antepből. A Máltáról való visszatérés után csatlakozott a kemalista frakcióhoz, és tagja lett az Antep Nagy Nemzeti Közgyűlésének. Később kereskedelmi miniszter lett 1924. november 22. és 1926. május 17. között, és Fethi Okyar és Ismet Inönü kormányaiban is szolgált. 1928-ban nyomozásba került 500'000 TL rosszul elköltésért, és egy év börtönbüntetésre és 170'000 TL bírság fizetésére ítélték. 1934-ben halt meg.