Ebben az időszakban (1185) a Bizánci Birodalom uralta a Balkánot, és a komneni császárok alatt a jólét és a városiasodás újjáéledt; a délkelet-európai uralom azonban 1185-ben egy sikeres valach-bulgár lázadással ért véget
, és ezentúl a régió a görögországi bizánciak, Macedónia és Trákia egyes részei, a bolgárok Moéziában és Trákia és Macedónia nagy részén, valamint a szerbek északnyugati részén oszlott fel. A keleti és a nyugati egyházak hivatalosan is elváltak a 11. században, és annak ellenére, hogy a 12. században alkalmi együttműködési időszakok voltak, 1204-ben a Negyedik Keresztes Hadjárat áruló módon elfoglalta Konstantinápolyt. Ez súlyos kárt okozott a bizánciaknak, és hatalmukat végül a szeldzsúkok és a növekvő Oszmán Birodalom gyengítette a 14-15-ik században. A Latin Birodalom hatalma azonban rövid ideig élt, miután a keresztes hadsereget a bolgár Kaloyan császár legyőzte az adrianopoli csatában (1205).