A következők közül melyik nem egyfajta áru: import, bíróság vagy hazai termékek? Az előző kérdés alapján írj egy szövegkörnyezetet, amely tartalmazza a választ. Lehet 1 - 20 mondat. A szövegkörnyezet:
Gyakran a szabályok semlegesen alkalmazandók minden áru esetében, de az importokra gyakorolhatnak nagyobb gyakorlati hatást, mint a hazai termékekre. Az ilyen "közvetett" megkülönböztető (vagy "meghatározhatatlanul alkalmazandó") intézkedésekre a Bíróság több indokolást is kifejlesztett: akár a 36. cikkben foglaltakat, akár további "kötelező" vagy "túlnyomó" követelményeket, mint például a fogyasztóvédelem, a munkaügyi előírások javítása, a környezetvédelem, a sajtó sokfélesége, a kereskedelem igazságossága és így tovább: a kategóriák nem zárva vannak. A leghíresebb, a Rewe-Zentral AG kontra Bundesmonopol für Branntwein ügyben a Bíróság megállapította, hogy a német törvény, amely minden szeszes italnak és likőrnek (nem csak az importáltnak) minimum 25%-os alkoholtartalmat ír elő, ellentétes az EUMSZ 34. cikkével, mivel nagyobb negatív hatást gyakorol az importra. A német likőrök alkoholtartalma meghaladta a 25 százalékot, a Rewe-Zentrale AG által Franciaországból behozott Cassis de Dijon azonban csak 15-20 százalékos volt. A Bíróság elutasította a német kormány azon érveit, miszerint az intézkedés az EUMSZ 36. cikke alapján arányosan védi a közegészséget, mivel erősebb italok állnak rendelkezésre, és a megfelelő címkézés elegendő lenne ahhoz, hogy a fogyasztók megértsék, mit vásárolnak. Ez a szabály elsősorban a termék tartalmára vagy csomagolására vonatkozó követelményekre vonatkozik. A Walter Rau Lebensmittelwerke kontra De Smedt PVBA ügyben hozott ítéletben a Bíróság megállapította, hogy a belga törvény, amely előírja, hogy minden margarint kocka alakú csomagolásban kell elhelyezni, megsérti a 34. cikket, és nem indokolja a fogyasztóvédelem elérését. Az az érv, miszerint a belgaak azt hiszik, hogy vaj, ha nem kocka alakú, aránytalan volt: "jelentősen meghaladná a tárgy követelményeit", és a címkézés "olyan hatékonyan" védené a fogyasztókat. A Bizottság kontra Olaszország 2003. évi ügyben az olasz jog előírta, hogy a kakaótermékeket, amelyek más növényi zsírokat tartalmaznak, nem lehet "csokoládé"-ként címkézni. Csokoládé helyettesítőnek kellett lennie. Az összes olasz csokoládét csak kakaóvajból készítették, de a britek...