Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Átjárás: 1998-ban Kerner megállapította, hogy a valós terepi forgalmi adatokban a szabad áramlásban egy széles mozgó dugó kialakulását az F → S → J fázisátmenetek (9. ábra) kaszkádjaként megfigyelték: először egy szinkronizált áramlás régiója jelenik meg a szabad áramlás régiójában. A fentiekben kifejtettek szerint az ilyen F → S fázisú átmenet többnyire egy szűk keresztmetszetnél történik. A szinkronizált áramlási fázisban további "önkompresszió" következik be, és a jármű sűrűsége növekszik, miközben a jármű sebessége csökken. Ezt az önálló tömörítést "csípés-hatásnak" hívják. A szinkronizált áramlás "csípő" régióiban szűk mozgó dugók jelennek meg. Ha ezek a szűk mozgó dugók növekednek, akkor széles mozgó dugók jelennek meg, amelyeket S → J jelöl a 9. ábrán). Így a forgalmi zavar (F → S átmenet) bekövetkezte után és a szűk keresztmetszet felől egy másik közúti helyen később alakulnak ki széles forgalmi dugók. Ezért, amikor a Kerner F → S → J fázisátmeneteket a valós forgalomban (9a) ábra) a sebesség-sűrűség síkban (9b) ábra) (vagy sebesség-áramlás, vagy más áramlás-sűrűség síkok) mutatják be, emlékeztetni kell arra, hogy a szinkronizált áramlás állapotát és az alacsony sebességű állapotot egy széles mozgó dugóban különböző közúti helyeken mérik. Kerner megjegyzi, hogy a széles mozgó dugók megjelenésének gyakorisága növekszik, ha a szinkronizált áramlás sűrűsége növekszik. A széles mozgó torlódások tovább terjednek az árral felfelé, még akkor is, ha szinkronizált áramlás vagy szűk keresztmetszetek régióin keresztül terjednek. Nyilvánvaló, hogy a visszatérő fázisátmenetek bármely kombinációja is lehetséges (S → F, J → S és J → F átmenetek a 9. ábrán láthatóak).  Kérdés: Mi történik a szorító régiókkal az önkompresszió során?
szűk mozgó dugók jelennek meg