1854-ben kitört a Krím-háború az Orosz Birodalom és a Franciaország, Nagy-Britannia, Szardínia Királysága és az Oszmán Birodalom szövetsége között. A háború egyik első csata az Alma csata volt.
ahol a szövetségesek meggyőzően legyőzték az orosz erőket. Nem sokkal ezután, 1854 szeptemberében, Szevasztapol ostroma következett, amely egy évig tartott, több mint 128 000 ember életét követelte, akiknek háromnegyede betegségben halt meg. A szevasztapol-i ostrom után a harcok alapvetően megszűntek, és 1856. március 30-án, két évnyi akció után az oroszok békeszerződést tárgyaltak a párizsi kongresszuson. A szerződés a Fekete-tengert semleges területként határozta meg, lezárva azt minden hadihajó számára, és megtiltotta az erődítéseket és a fegyverek jelenlétét a partjain. A Krím-háború számos nagyszabású változáshoz vezetett a brit hadseregben. A megbízások eladása nagy figyelmet kapott a háború alatt, különösen a Balaclava-i csata kapcsán, amely a könnyű brigád balszerencsés támadását látta. Ez a vizsgálat végül a jutalékok eladásának megszüntetéséhez vezetett.