Írj folytatást erre a bekezdésre - San Franciscót 1776. június 29-én alapították, amikor a spanyol gyarmatosítók a San Francisco presidióját a Golden Gate-nél és a San Francisco de Asís missziót néhány mérföldnyire hozták létre, mindkettőt Assisi Ferenc nevére nevezték el. Az 1849-es kaliforniai aranyláz gyors növekedést hozott, és ekkor a legnagyobb város lett a nyugati parton. San Francisco 1856-ban egyesült városi megyévé vált. San Franciscó mint a nyugati part legnagyobb városa 1870 és 1900 között érte el a csúcsot, amikor Kaliforniában a lakosság mintegy 25% -a élt a városban. Miután a város háromnegyedét elpusztította az 1906-os földrengés és tűz
San Franciscót gyorsan újjáépítették, és kilenc évvel később a Panama-Csendes-óceáni Nemzetközi Kiállítás rendezőjévé vált. A II. világháborúban San Francisco volt a legfontosabb kikötő a Csendes-óceáni Színházba hajózó katonai tagok számára. Ezután 1945-ben az Egyesült Nemzetek Szövetségének szülőhelyévé vált. A háború után a visszatérő katonák, a jelentős bevándorlás, a liberalizáló attitűdök, a "beatnik" és a "hippie" ellenkultúrák, a szexuális forradalom, a béke mozgalom, amely az Egyesült Államok vietnámi háborúba való bevonásának ellenállásától nőtt, és más tényezők vezettek a Szeretet nyara és a melegjogi mozgalom, amely San Franciscót az Egyesült Államok liberális aktivizmusának központjává tette. Politikailag a város erősen a liberális Demokrata Párt irányvonalán szavaz.