Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Pargalı Ibrahim Pasha Szulejmán barátja volt, még a trónra lépése előtt. Ibrahim eredetileg keresztény volt Pargából (Epirusban), akit egy rajtaütés során fogtak el az 1499-1503 oszmán-velencei háború során, és valószínűleg 1514-ben adták szolgavá Szulejmánnak. Szulejmán királyi sólyomvadászrá tette, majd előléptette a királyi hálószobának első tisztjévé. 1523-ban Ibrahim Páshát fővezírre emelték, és az összes hadsereg főparancsnoka lett. Szulejmán a Rumelia beylerbejének (első rangú katonai főkormányzó) tisztségét is átadta Ibrahim Pácsának, és hatalmat adott neki az összes európai oszmán terület felett, valamint a háború idején a belőlük tartózkodó csapatok parancsnoksága felett. Egy 17. századi krónikás szerint Ibrahim megkért Szulejmánt, hogy ne emelje elő ilyen magas pozícióba, mivel félt a biztonságától; erre Szulejmán azt válaszolta, hogy uralkodása alatt, függetlenül attól, hogy milyen körülmények között, Ibrahim soha nem halhat meg. De végül Ibrahim nem talált kegyelemben a szultánnál. A tizenhárom év alatt, mint nagyvezír, a hatalomra való gyors felemelkedése és a hatalmas gazdagság felhalmozása sok ellenséget hozott Ibrahimnak a szultán udvarában. A hírek eljutottak Ibrahim szultánhoz a perzsa száfavid birodalom elleni hadjárat során: különösen a serasker szultán (سرعسكر سلطان) cím elfogadását súlyos sértésnek tekintették Szulejmánnak. Szulejmán gyanúját Ibrahim és a pénzügyminiszter (defterdar) Iskender Çelebi közötti veszekedés súlyosbította. A vita azzal végződött, hogy Cselebi összeesküvés vádjával szégyenbe esett, és Ibrahim meggyőzte Szulejmánt, hogy halálra ítélje a defterdarot. Halála előtt azonban Çelebi utolsó szavait azzal vádolta, hogy Ibrahim összeesküvésben állt a szultán ellen. Ezek a haldokló szavak meggyőzték Szulejmánt Ibrahim hűtlenségéről, és 1536. március 15-én Ibrahimot kivégezték.  Kérdés: mi volt a Defterdar büntetése?
A halálra ítélt defterdar.