Lásd az alábbi szakaszt, majd válaszolj a kérdésre ugyanabban a nyelven, mint a szakasz:  Amikor a forradalmi felkelés 1849 tavaszán újraéledt, a felkelések 1849. május 6-án kezdődtek Elberfeldben, a Rajna-vidéken. A felkelések azonban hamarosan Baden államra is elterjedtek, amikor Karlsruhe-ban lázadás tört ki. Baden és a Pfalz tartományt (ami akkoriban a Bajor Királyság része volt) csak a Rajna választotta el egymástól. A lázadás Badenben és a Pfalzban nagyban a Rajna-völgyben történt a kölcsönös határ mentén, és ugyanazon mozgalom aspektusainak tekinthető. 1849 májusában a nagyherceg kénytelen volt elhagyni Karlsruhe-t és segítséget kérni Poroszországtól. Mind a Pfalzban, mind a Badenben ideiglenes kormányokat hirdettek. Badenben az ideiglenes kormány számára ideálisak voltak a körülmények: a közvélemény és a hadsereg egyaránt erősen támogatta az alkotmányos változást és a kormány demokratikus reformját. A hadsereg erősen támogatta az alkotmány követelményeit; az állam bőségesen ellátta az arzenálokat és a teljes kincstárat. A Palatinátusban hagyományosan több felsőosztályú polgár élt, mint Németország más területein, és ellenálltak a forradalmi változásoknak. A Palatinátusban a hadsereg nem támogatta a forradalmat, és nem volt jól ellátva. Amikor a lázadó kormány átvette a hatalmat a Pfalzban, nem találtak egy teljesen szervezett államot vagy teljes kincstárat. A Palatinátusban a fegyverek a magántulajdonban lévő muskétákra, puskákra és sportfegyverekre korlátozódtak. A Palatinátus ideiglenes kormánya ügynökeit Franciaországba és Belgiumba küldte fegyverek beszerzésére, de sikertelenül. Franciaország megtiltotta a fegyverek eladását és exportálását Badenbe és a Palatinátusba.  Kérdés: Melyik területet vette át a felkelő kormány anélkül, hogy teljesen megszervezte volna magát?
Palatinátus