Napište pokračování tohoto odstavce - Kleopatra cestovala do Říma jako klientská královna v letech 46 a 44 př. n. l., pobývala v jeho vile. Po Caesarově vraždě v roce 44 př. n. l. se Kleopatra pokusila jmenovat Caesariona jeho dědicem. Caesarův vnuk Octavian (známý jako Augustus od roku 27 př. n. l., kdy se stal prvním římským císařem) to zmařil. Kleopatra pak nechala zabít svého bratra Ptolemaia XIV. a povýšila svého syna Caesariona na spoluvládce. V občanské válce osvoboditelů
V roce 43-42 př. n. l. se Kleopatra postavila na stranu druhého římského triumvirátu, který tvořili Octavian, Mark Antony a Marcus Aemilius Lepidus. Vyvinula osobní vztah s Markem Antoniem, který nakonec vyprodukoval tři děti: dvojčata Alexandr Helios a Kleopatra Selene II a Ptolemaios Philadelphus. Antonius použil svou autoritu jako triumvir k popravě Arsinoy IV. na žádost Kleopatry. Stal se stále více závislý na Kleopatře jak pro financování, tak pro vojenskou pomoc během jeho invazí do Partské říše a Arménského království. Ačkoli jeho invaze do Parthie nebyla úspěšná, podařilo se mu obsadit Arménsko. V roce 34 př. n. l. přivedl krále Artavasda II. zpět do Alexandrie jako vězně ve svém falešném římském triumfu, který uspořádala Kleopatra. Následovaly alexandrijské dary, v nichž Kleopatřiny děti s Antoniem obdržely různá území pod triumvirální autoritou Antonia. Kleopatra byla jmenována královnou králů a Caesarion králem králů. Tato událost, spolu s Antoniovým sňatkem s Kleopatrou a rozvodem s Octavií Menší, sestrou Octavia, znamenala zlomový bod, který vedl k Poslední válce římské republiky.