Jako správce koruny, Kalinderu předvedl svou vizi zlepšení venkova, založení modelových farem a domáckého průmyslu, prosazování gramotnosti a umění a povzbuzování podnikání. Tyto metody považoval za účinnou alternativu k pozemkové reformě, bránil vlastnická práva během a po rolnické vzpouře v roce 1907
- Ne, ne. Byl chválen za svou vášeň a oddanost, ale také kritizován za nejistotu jejich výsledku. Kromě svého zemědělského projektu a sociální práce hrál Kalinderu významnou roli v podpoře horolezectví a moderního lesnictví, založil letovisko Bușteni a vytvořil vlastní umělecké muzeum. Obrazová postava s excentrickými zvyky, často považovaná za snobskou a poddanou, se stala základní postavou pro spisovatele a karikaturisty v časopise "Furnica". Jeho nesplněný slib darovat své jmění veřejnosti se proměnil v posmrtný skandál, který trval až do meziválečných let.