V příměří v Mudrosu byla Osmanská říše rozdělena mezi spojence, kde Řekové okupovali západ, Britové okupovali hlavní město a jihovýchod a Italové a Francouzi okupovali jih země. "Kuva-yi Milliye" byla první ozbrojenou skupinou, která bránila práva Osmanských v Anatolii a Rumelii. "Kuva-yi Milliye" se skládala z dezertérů osmanských armádních důstojníků a milic. "Kuva-yi Milliye" se stala aktivní, když Řekové přistáli v Smyrně (Izmíru). Lidé, kteří byli proti rozdělení Anatolie neratifikovanou smlouvou ze Sèvres, se připojili k odporu. Francouzsko-turecká válka
byla téměř výhradně prováděna oddíly Kuva-yi Milliye na turecké straně. V západní Anatolii bojovala "Kuva-yi Milliye" proti řecké armádě taktikou hit-and-run, dokud nebyla vytvořena pravidelná armáda. Odpor "Kuva-yi Milliye" zpomalil řecký postup v Anatolii.