Shrňte článek:  Vlna přistěhovalců před 4500 lety zanechala stopu v DNA a jazycích dnešních Evropanů. To je podle studie, která našla důkazy o této migraci z doby kamenné analýzou DNA 69 lidí, kteří žili po celé Evropě před 8 000 až 3 000 lety. Mezi změnami v genetickém složení starověkých Evropanů zjistili, že DNA spojená s Yamnaya lid se objevil silně v tom, co je nyní severní Německo. Výzkumníci identifikovali masovou migraci kurganské populace (tamňanská kultura), která se před 4500 lety přesunula z ruských stepen do středu Evropy. Předtím vědci věřili, že se rozšířila před 8 500 lety, kdy ji první farmáři z Blízkého východu, nyní dnešního Turecka, přinesli do Evropy. Existují dvě hlavní teorie o tom, jak se indoevropské jazyky rozšířily v Evropě. První z nich je anatolická hypotéza, která tvrdí, že se jazyk začal šířit asi před 8 500 lety, když ho první farmáři z Blízkého východu (nyní Turecko) přinesli do Evropy. Kurganská hypotéza zatím navrhuje, že jazyk byl rozšířen kočovnými pastýři ze stepen na severu Černého a Kaspického moře. Tato teorie naznačuje, že jejich jazyk se rozšířil po celé Evropě po vynálezu kolových vozidel, před 6000 až 5000 lety. Jamňáci byli pastýři, kteří žili na stepi severně od Černého a Arálského moře. Tato injekce DNA naznačuje 'hmotnou migraci do jádra Evropy z jejího východního okraje', řekli výzkumníci vedení Davidem Reichem z Harvardské lékařské fakulty. Tak rozsáhlý příliv by pravděpodobně ovlivnil nejen DNA, ale i starověké kultury. Ačkoli geny nemohou určit, co lidé mluvili, výzkumníci tvrdí, že jejich zjištění by mohlo ovlivnit debatu o původu indoevropských jazyků. Indoevropské jazyky zahrnují více než 400 jazyků, od moderních jazyků, jako je angličtina a polština, až po starobylé jazyky, jako je hititština a sanskrt. Basky, kterým se mluví v jihozápadní Francii a severním Španělsku,...
Studie zkoumala DNA Evropanů, kteří žili před 8000 a 3000 lety. DNA spojená s Yamnaya se objevila v severním Německu. Yamnaya byli pastýři ze stepy severně od Černého a Aralského moře. To naznačuje velký příliv, který by mohl změnit řeč a DNA. Dříve vědci věřili, že indoevropský jazyk se rozšířil asi před 8 500 lety prvními farmáři z Blízkého východu, nynějšího Turecka.