Shrňte článek:  Lidské oko je optimalizováno pro dobré vidění barev za dne a vysokou citlivost v noci. Ale až donedávna se zdálo, že buňky v sítnici jsou zapojeny špatným směrem, světlo putuje masou neuronů, než se dostane k detekčním tyčinkovým a kuželovým buňkám. Nový výzkum, který byl představen na setkání Americké fyzikální společnosti, odhalil pozoruhodnou funkci této záhadné struktury, která zlepšuje zrak. Výzkumníci z Izraelského technologického institutu studovali lidské sítnice (viz obrázek vnitřku oka). Zkoumali, proč jsou buňky v naší sítnici napojeny špatným směrem. Světlo prochází hromadou neuronů, než se dostane do "zadu". Výzkumy naznačují, že struktura zdokonaluje naše vidění. Asi před sto lety byla objevena jemná struktura sítnice. Sítnice je část oka citlivá na světlo, která leží uvnitř oku. Zadní část sítnice obsahuje kužely, které vnímají barvy červená, zelená a modrá. Mezi kužely jsou rozmístěny tyče, které jsou mnohem citlivější na světlo než kužely, ale které jsou barevně slepé. Než světlo dosáhne kuželů a tyčí, musí projít celou tloušťkou sítnice s jejími vrstvami neuronů a buněčných jader. Tyto neurony zpracovávají obrazové informace a přenášejí je do mozku, ale až donedávna nebylo jasné, proč se tyto buňky nacházejí před kužely a tyčkami, a ne za nimi. Lidské oko vidí více, než jsme si mysleli, říkali vědci v prosinci. Dříve se věřilo, že lidské oko nevidí infračervené světlo, stejně jako nevidíme rentgenové paprsky a rádiové vlny. Výzkumníci však zjistili, že za určitých podmínek může sítnice vnímat infračervené světlo. Mezinárodní tým výzkumníků vedený vědci z Washington University School of Medicine v St. Výzkumní pracovníci zjistili, že když laserové světlo rychle pulsuje, světelně citlivé buňky v sítnici...
Výzkumníci z Izraelského technologického institutu studovali lidské sítnice. Zkoumali, proč jsou buňky v naší sítnici propojeny špatně. Světlo prochází hromadou neuronů, než se dostane do "zadu" Výzkumy naznačují, že struktura zdokonaluje naše vidění.