Obecně se vědci shodují na tom, že krize KMT byla událostí, která měla významný dopad na historii Barmy. Vniknutí KMT do Barmy mělo neúmyslný důsledek, že vyvolalo nacionalistické pocity v několika etnických povstání vedených Shan, Wa a dalšími etnickými skupinami. Zpočátku byli Šanové po celou dobu krize KMT do značné míry loajální vůči nově nezávislé barmské vládě, protože byli signatáři historické Panglongské dohody, která jim poskytla práva na odtržení. Nicméně, jak byla barmská armáda stále více nasazena do státu Shan, aby potlačila přítomnost KMT, Shanové byli stále více nespokojeni s barmskou vládou. Když přišel čas pro Shany, aby v roce 1958 projednali svůj status v Unii, negativní zkušenost represivních akcí armády byla dalším argumentem pro větší autonomii. Výsledkem bylo, že barmská armáda vedená Ne Winem, odhodlaná udržet integritu Unie, provedla převrat
proti vládě a zrušil ústavu z roku 1947 a právo Shan a Karenni států na odtržení.