Shrňte článek:  Vědci poprvé sekvencovali největší soubor lidských genomů z jedné populace. Tento epický úkol zahrnoval sekvenování DNA 2636 Islanďanů a jejich porovnání s částečnými sekvencemi dalších 104 000. Kromě několika klíčových nálezů tento soubor dat naznačuje, že 'otec lidstva' - náš nejnovější společný mužský předek - žil před 174 000 až 321 000 lety. Prohlédněte si video. Vědci poprvé sekvencovali největší soubor lidských genomů z jedné populace. Tento epický úkol zahrnoval sekvencování DNA 2636 Islanďanů a jejich porovnání s částečnými sekvencemi dalších 104 000, odhalujícími poznatky o lidské evoluci. Vědci považují Island za zlatý důl pro genetický výzkum. Země byla založena malou skupinou osadníků z Evropy přicházejících asi před 1 100 lety a zůstala izolována po dalších tisíc let. Protože populace na Islandu má velmi malou genetickou rozmanitost, vědci mohou snadněji najít genetické varianty, které zvyšují riziko onemocnění. Island má také silné genealogické záznamy, což je výsledkem dobře zachovaných historických dokumentů. Tento datový rozsah, založený na výpočtu lidské mutace, odporuje dřívějším zjištěním, které tvrdí, že otec všech lidí žil asi před 340 000 lety. Vědci nyní odhadují jeho věk na 239 000 let - datum blíže k nejběžnějšímu ženskému předku lidstva, o němž se věří, že žil před 200 000 lety. Vedci tvrdí, že kromě evolučních poznatků jim soubor dat pomůže objevit "mutantní geny", které přirozeně chrání vzácnou skupinu lidí před určitými chorobami. Dosud tato práce přinesla slibné výsledky, které pomohly identifikovat 20 milionů genetických variant mezi islandskou populací. Mezi těmito variacemi již vědci z Reykjavíkské společnosti DeCode Genetics našli geny, které zvyšují riziko vzniku Alzheimerovy choroby, jaterních a štítné žlázy. Tato práce je ukázkou jedinečné síly, kterou nám dává sekvencování...
Vědci sekvencovali největší soubor genomů z jediného národa. Data odhalují některé překvapivé genetické mutace u islandských lidí. Data také odhalil, že otec lidstva je starší, než se původně myslelo. Osm procent populace má gen, který vůbec nefunguje. Studie zjistila geny, které zvyšují riziko Alzheimerovy choroby a onemocnění jater. Vědci říkají, že data jim pomohou vyvinout lepší léčbu nemocí.