Dokončete následující větu: Jeho první díla jsou ovlivněna silným nacionalismem a gandhiovskými ideály míru a nenásilí. Ačkoli měl Joshi nacionalistické pozadí, jeho práce měly tématy "jednoty se světem a každou lidskou bytostí". V roce 1956 došlo k posunu jeho filozofie z Gandhiho éry a jejích principů na rozdílnost moderního života. Jeho báseň "Chinnabhinna cchu" (Jsem rozptýlený) odráží tuto změnu v jeho filozofii. M. V. Desai se domníval, že básně "Chinnabhinna cchu" a "Shodh" (hledání) "znamenávají milník, který zobrazuje smysl rozpadu lidské osobnosti a hledání poetické krásy ve slovech". Indra Nath Choudhuri navrhl, že tato "manifestace poznámek zoufalství vycházejících ze pocitu bezmocnosti" je součástí širšího jevu, který se objevil u indických básníků z poloviny padesátých let jako Faiz Ahmad Faiz (Urdu), Jibanananda Das, Navakanta Barua, Agyeya atd. Ačkoli jeho literatura z období po padesátých letech začala vyjadřovat nerovnost, také má hodnoty jednoty lidstva a míru, které vyjádřil na počátku třicátých let. Již v letech 1945 a 1947 začala Joshiho poezie vyjadřovat své zklamání a nerovnost vyvolanou událostmi této dekády. Po útoku na Hirošimu a Nagasaki se Joshi ptal:
vítězství přišlo z takové devastace v jeho básni: