- Karel X. ze Švédska ukončil dřívější válku s Dánskem ohromujícím vítězstvím, když uspěl v odvážném pochodu přes pásy. Dánsko-Norsko bylo donuceno k ponižujícímu míru ve smlouvě Roskilde, v níž Dánsko muselo postoupit Skánii, Halland a Blekinge na Skandinávském poloostrově a ostrově Bornholm a Norsko ztratilo provincie Båhuslen a Trøndelag. Rychlé vítězství Evropu ohromilo a Karel hrdě zveřejnil své úspěchy. Mír však znamenal nové problémy. V mírové smlouvě Roskilde bylo Dánsko povinováno zásobovat švédskou armádu zásobami až do května 1658, ale brzy poté by armáda musela být přemístěna. Švédský král věděl, že armáda nebude schopna být ve Švédsku zásobována dlouho, a rozpuštění armády nebylo žádoucí, protože Poláci toužili pomstít invazi z roku 1655.
Polsko-Litva. Švédsko nemělo nedostatek nepřátel k útoku: kampaně v Livonii a Estonsku byly zvažovány, ale byly odmítnuty kvůli problémům s dodávkami. Švédský král tvrdil, že jeho hlavním cílem je napadnout královské Prusko, ale také chtěl potrestat Fridricha Viléma z Brandenburska-Pruska. Mnoho nepřátel v kontinentální Evropě, mezi nimi Polsko a nepřátelský Holanďan, by to však ztěžovalo. Nový útok na Prusko by také získal malou mezinárodní podporu, Francie již naléhala na mír. Překvapivým švédským řešením tohoto dilematu by bylo vrátit se do Dánska ve snaze dokončit práci.