Shrňte článek:  Velryba, která plavala stovky mil po africké řece poté, co před 17 miliony lety špatně odbočila, pomáhá vrhnout světlo na klíčový okamžik v lidské evoluci. Paleontologové objevili zkamenělé pozůstatky předchůdce dnešních velryb s zobákem uprostřed jedné z nejtvrdších pouštních oblastí Turkana v Keni. Umožnilo to vědcům přesně určit, kdy se začala měnit krajina ve východní Africe, když se země kolem Velké propasti začala zvedat. Tato 17 milionů let stará zkamenělina zobrazená na fotografii nahoře je z velryby nalezené daleko do vnitrozemí v Keni a vrhla světlo na to, kdy začalo tektonické povznesení východní Afriky, které drasticky změnilo klima v této oblasti. To byl klíčový okamžik v lidské evoluci od primátů, protože vytvořil suchá otevřená stanoviště, která vedla naše opičí předky, aby poprvé chodili vzpřímeně. Říká se, že aby velryba cestovala tak daleko do vnitrozemí řeky, oblast musela být mnohem mokřejší, mnohem plošší a ovládaná lesy. Je to pravděpodobně jeden z nejpodivnějších aspektů lidské biologie - že ženy v určitém věku ztrácejí schopnost reprodukce. Vědci však zjistili, že i velryby zabijákové - druh, který se od člověka oddělil téměř 94 miliony let evolucí - trpí menopauzou. Tento objev by mohl poskytnout nápovědu, proč se menopauza vůbec vyvinula. Evoluce rysy, která snižuje reprodukční schopnost druhu, biology dlouho zmatovala a existuje několik teorií, proč se u lidí objevila. Nyní tým výzkumníků z Exeterské a Yorkské univerzity možná odhalil důvod menopauzy - alespoň u zabijáků. Zjistili, že uvolňuje starší, zkušenější samice, aby vedly své rodiny při hledání potravy a tak posílily schopnost celé skupiny přežít. Zjištění nyní mohou také pomoci vysvětlit, proč se menopauza objevila v lidské populaci - umožnila starším ženám předávat své znalosti a pomáhat pečovat o...
Fosílie velryby s zobákem byla objevena v poušti západní Turkany v Keni. Zbytky tohoto mořského savce byly objeveny 459 mil od oceánu. Předpokládá se, že plaval po prastaré řece Anza, když se špatně odbočil. V té době by byla východní Afrika plošší, mokřejší a pokrytá lesy. Vědci říkají, že toto označuje klíčový bod před tím, než se krajina začala zvedat. To způsobilo vyschnutí klimatu a snížení zalesnění přírody. Vědci říkají, že to vedlo primáty, které tam žily, k vývoji dvounožní chůze.