Secemin prosperoval v období známém jako polský zlatý věk. Pokles města začal během katastrofální švédské invaze do Polska.
(1650), kdy ztratil většinu obyvatelstva, které bylo nahrazeno židovskými osadníky. Secemin zůstal v rukou rodiny Szafraniec až do poloviny 17. století, kdy byl jako věno převeden na Jana Samuela Czarnockiho (Lisský erb), manžela Zofii Szafraniec. Czarnockové vlastnili město až do roku 1788, kdy zde postavili sídlo, které bylo v 70. letech 20. století zbořeno.