Napíše pokračování tohoto odstavce - Poté, co odmítl mírové návrhy svých nepřátel, se Ivan Hrozný ocitl v obtížné pozici v roce 1579, kdy Krymský chánát zpustošil moskevská území a spálil Moskvu (viz Rusko-krymské války
), sucho a epidemie fatálně ovlivnily ekonomiku, politika oprichnina důkladně narušila vládu, zatímco Velké knížectví Litva se sjednocilo s Královstvím Polskem a získalo energického vůdce Stefana Batoryho, podporovaného Osmanskou říší (1576). Batory odpověděl sérií tří útoků proti Moskvě, ve snaze odříznout království Livonsko od území Moskvy. Během své první ofenzívy v roce 1579 s 22 000 muži znovu dobyl Polotsk. Během druhé, v roce 1580, s 29.000 vojáky dobyl Veliké Luki a v roce 1581 s 100.000 vojáky zahájil obléhání Pskova. Na rozdíl od Švédska a Polska měl Fridrich II. problém pokračovat v boji proti Moskvě. V roce 1580 uzavřel dohodu s Janem III. ze Švédska a udělil mu tituly v Livonii. Tato válka trvala od roku 1577 do roku 1582. Moskva uznala polsko-lituanskou kontrolu nad Ducatus Ultradunensis až v roce 1582. Poté, co Magnus von Lyffland zemřel v roce 1583, Polsko napadlo jeho území v Courlandském vévodství a Fridrich II. se rozhodl prodat jeho dědická práva. Kromě ostrova Œsel bylo Dánsko v roce 1585 z Baltského moře. V roce 1598 byla polská Livonsko rozdělena na: