Dokončete následující větu: Síla Atén v Peloponéské válce pocházela z jejich námořnictva, zatímco síla Sparty pocházela z jejich pozemní armády. Jak válka postupovala, Spartané si však uvědomili, že pokud chtějí podkopat Periklovu strategii přežít Peloponésany tím, že zůstanou v hradbách Atén na neurčito (strategie umožněná aténskými dlouhými zdmi a opevněným přístavem Pireus), budou muset něco udělat s aténskou nadřazenou námořní silou. Jakmile Sparta získala Persii jako spojence, měla peníze potřebné k vybudování nových námořních flotil potřebných k boji proti Aténcům. Sparta byla schopna vybudovat flotilu po flotile, nakonec zničit aténskou flotilu na
Bitva u Aegospotami. Spartanský generál Brasidas shrnul rozdíl v přístupu k námořní válce mezi Spartany a Athénany: "Athéňané se spoléhali na rychlost a manévrovatelnost na otevřeném moři, aby mohli na své libosti narazit na nešikovnější lodě; na rozdíl od toho mohla peloponéská armáda vyhrát pouze tehdy, když bojovala poblíž pevniny v klidných a omezených vodách, měla větší počet lodí v místním bojišti a pokud její lépe vyškolení námořní pěchoty na palubě a hopliti na pobřeží mohli přeměnit námořní bitvu v souboj pěchoty". Kromě toho, ve srovnání s vysokou jemností aténského námořnictva (nadřazené veslaři, kteří mohli překonat a narazit na nepřátelské trirémy ze strany), se Spartané (stejně jako jejich spojenci a další nepřátelé Atén) zaměřili hlavně na narazování aténských trirémů do hlavy. Tato taktika v kombinaci s taktickými postupy Brasidase vedla k porážce aténské flotily v druhé bitvě u Syrakus během sicilské expedice.