Jako člen protidomovské aliance ("Svatá liga") bojovalo ruské carství proti Osmanské říši na východním bojišti Velké turecké války (rusko-turecká válka (1686<unk>1700)
) Když ostatní členové ligy - Svatá římská říše, Benátská republika a Polsko-Litovské společenství - dosáhli svých válečných cílů, uzavřeli mír s osmanským sultánem Mustafou II. v Karlovic (1699), který zcela ignoroval ruské zájmy. Příslušné jednání začaly v roce 1698, kdy Rusko stále bojovalo v oblasti dolního Dněpru a Kerčské úžiny, která spojuje Azovské moře s Černým mořem. Ruský car Petr Veliký se osobně připojil k jednáním a uzavřel dvouleté příměří s Osmanskou říší v Karlovicích (Sremski Karlovci) 25. prosince 1698 (O.S.) / 26. ledna 1699. V této fázi bylo konečné rusko-osmanské urovnání zabráněno nesouladem mezi Petrovými požadavky, které zahrnovaly ochranu křesťanů v osmanských balkánských provinciích, a vojenským postojem Ruska, stejně jako nedostatkem podpory ostatních členů Svaté ligy.