V Číně se Bourdrez zabýval hlavně výstavbou silnic v letech 1931 až 1933. Společně se svým polským kolegou ze Společnosti národů Mieczysławem Okęckim Bourdrez radil čínské vládě při výstavbě první sítě dlážděných silnic spojujících velká města ve východní Číně. Od roku 1933 se Bourdrez stále více zabýval hydraulickým inženýrstvím. V té době Čína pravidelně musela čelit masivním záplavám. Povodně ve střední Číně v roce 1931
byla obzvláště katastrofální, což vedlo k 400 000 až 4 milionům úmrtí. Čínskému ministru financí Tse-Ven Soongovi se podařilo získat od Spojených států půjčku v naturáliích, známou jako "Půjčka na bavlnu a pšenici". USA se zbavily přebytku bavlny a obilí a čínská vláda prodávala bavlnu a obilí svým vlastním lidem nebo platila dělníkům v naturálu. To zahrnuje financování projektů hydraulického inženýrství. Bourdrez cestoval do všech koutů Číny, aby viděl řeky na vlastní oči. Přímě poskytoval poradenství čínské vodní správě při provádění projektů, ale také při získávání znalostí. Z jeho iniciativy byl založen kurz dalšího vzdělávání mladých absolventů čínských inženýrů. Kromě toho Bourdrez přispěl k vytvoření hydrografických a geodetických oddělení. Geodetické oddělení bylo naléhavě zapotřebí, protože nebyly žádné spolehlivé mapy pro velké části Číny. Pozdější předseda vlády, profesor Willem Schermerhorn, byl v roce 1936 přiveden Bourdrezem do Číny, aby pomohl přeložit letecké snímky na mapy.