Dokončete následující větu: V době, kdy Alexander Farnese, budoucí vévoda z Parmy, převzal v roce 1578 velení nad armádou, byly nízké země stále více rozděleny mezi vzpurný sever a jižní provincie, které byly stále loajální Španělsku. S příchodem velkého počtu vojáků ze Španělska se Farnese začal upevňovat španělskou kontrolu na jihu, počínaje Maastrichtem. Farnese zahájil obléhání Maastrichtu 12. března 1579. Nařídil svým vojákům, aby zděly zdi. Obyvatelé Maastrichtu také kopali, aby se dostali do španělských tunelů. Hluboko pod zemí boj pokračoval. Stovky španělských vojáků zemřely, když byla do jejich tunelů vylita vroucí voda. Jiní zemřeli kvůli nedostatku kyslíku, když holandští obránci zapálili v nich oheň. Dalších 500 španělských vojáků zemřelo, když předčasně vybuchla mina, kterou plánovali použít k vyhození zdi. V noci 29. června se Farneseovi podařilo dostat se do města, zatímco vyčerpaní obránci spali. Španělské jednotky, které prolomily městské hradby, nejprve znásilnily ženy (některé z nich v boji za obranu města překročily genderové role a ztratily právo na milost), pak zmasakrovali obyvatelstvo. V roce 1585 Farnese znovu dobyl města Brusel, Gent a
Antverpy, stejně jako provincie Brabant a většinu Flander. V tomto okamžiku byla armáda odkloněna od své původní funkce bojovat proti severním rebelům, aby se zabývala problémem Anglie ve válce se Španělskem. Farnese věřil, že armáda může doufat, že překročí kanál v síle, spoléhá na katolické povstání v Anglii, aby ji podpořilo; místo toho se Filip rozhodl podniknout námořní útok pomocí španělské armády v roce 1588. Armáda ve Flandrech se přesunula proti Ostendu a Dunkerku v rámci příprav na následný manévr přes Lamanš na podporu Armády, ale porážka hlavní námořní síly ukončila tyto plány.