Který hormon, kortizol, noradrenalin nebo prolaktin, se během raného spánku v pomalých vlnách nesníží? S ohledem na předchozí otázku napište kontext, který obsahuje odpověď. Může to být 1 - 20 vět. Kontext:
Kromě negativních důsledků nedostatku spánku má spánek a vzájemně propojený cirkadiánní systém silné regulační účinky na imunologické funkce ovlivňující jak vrozenou, tak adaptivní imunitu. Za prvé, během rané fáze pomalého spánku způsobuje náhlý pokles hladiny kortizolu, epinefrinu a norepinefrinu v krvi zvýšení hladiny hormonů leptinu, růstového hormonu hypofýzy a prolaktinu. Tyto signály vyvolávají prozánětlivý stav produkcí prozánětlivých cytokinů interleukin-1, interleukin-12, TNF- alfa a IFN- gama. Tyto cytokiny pak stimulují imunitní funkce, jako je aktivace, proliferace a diferenciace imunitních buněk. Je to během této doby, že nediferencované nebo méně diferencované, jako jsou naivní a centrální paměťové T buňky, vrcholí (tj. během doby pomalu se vyvíjející adaptivní imunitní odpovědi). Kromě těchto účinků prostředí hormonů produkovaných v tomto okamžiku (leptin, hormon růstu hypofýzy a prolaktin) podporuje interakce mezi APC a T- buňkami, posun rovnováhy Th1/ Th2 cytokinů směrem k rovnováze podporující Th1, zvýšení celkového proliferace Th- buněk a migraci naivních T- buněk do lymfatických uzlin. O tomto prostředí se také předpokládá, že podporuje tvorbu dlouhodobé imunitní paměti iniciováním imunitních odpovědí Th1.