Shrňte článek:  Útok kikiráku se může občas objevit v těch nejpodivnějších okamžicích. Ať už je to během projevu nebo na schůzce, bezmocný smích je jedním z našich nejvíce pronikavých chování, podle neurologa Sophie Scottové. V nedávném TED Talku ve Vancouveru profesor Scott odhalil, že smích často nesouvisí s humorem, ale s našimi vztahy s ostatními. Podle profesora Sophie Scottové z UCL se smích často používá spíše jako nástroj sociálního propojení než jako reakce na něco, co má komickou hodnotu. Podle Davida Robsona z BBC Future Scottova studie lidí v Nambii odhalila, že smích je klíčovým kulturním mechanismem, který pomáhá sociálnímu vazbě. Když Scott požádal domorodé Namibijce a Angličany, aby si navzájem poslouchali nahrávky a popsali emoce, smích byl nejrozpoznatelnější. "Lidé si skutečně myslí, že se většinou smějí vtipům druhých lidí, ale v rámci konverzace je člověk, který se nejvíce směje, ten, kdo mluví", řekla BBC. Současný výzkum profesora z University College v Londýně se zaměřuje na rozlišení mezi falešným smíchem během konverzace a nedobrovolným smíchem. Provedla skenování mozku u dobrovolníků, kteří poslouchali výrazy znechucení, skutečný žaludkový smích a realistický falešný smích. Smích aktivuje zrcadlové oblasti mozku, které napodobují činy druhých, a říká, že to je důvod, proč smích může být tak nakažlivý. Dosud její výzkum zjistil, že dobrovolníci byli téměř vždy schopni rozpoznat falešný smích. Také zjistila, že méně autentické tóny jsou více nosní a břišní smíchy nikdy nepřicházejí přes nos. Výzkumníci z Indiana State University zjistili, že smích může posílit imunitní systém až o 40 procent. Ve studii bylo testováno 33 zdravých žen. Polovina žen se společně podívala na komické video, zatímco ostatní se dívali na nudné video o cestovním ruchu. Když...
Profesorka Sophie Scottová říká, že smích často nemá nic společného s humorem. V konverzaci je obvykle ta osoba, která se nejvíc směje, ta, která mluví. Lidé se třicetkrát častěji smějí, když jsou s někým jiným. Také aktivuje zrcadlovou oblast mozku, což vysvětluje, proč je nakažlivá.