Can you summarize the following document?
        
  Obývá Střední a Jižní Ameriku, ve Střední Americe osídlila například Kostariku, Panamu či Nikaraguu, v Jižní Americe potom žije v západní Brazílii, na jihu Venezuely, v jihovýchodní části státu Kolumbie, v Surinamu, Bolívii a dalších zemích. Lze ji najít až do nadmořské výšky 1 400 m n. m. Žije hlavně v oblastech, ve kterých jsou stálé vodní nádrže, může obývat například lesy (včetně sekundárních), bažiny i rýžová políčka.

  Samičky tohoto druhu dosahují velikosti zhruba 85,3 mm, samci až 104,6 mm, jedná se žábu středního až velkého těla. Samci mají zvětšené přední končetiny, což pravděpodobně usnadňuje páření. Hvízdalka bolívijská má světlehnědé zbarvení se skvrnami na končetinách, spodek těla je potom světlý. Tato žába je aktivní v noci a ozývá se jedním až dvěma zakvákáními o postupně se zvyšující frekvenci, která trvají půl sekundy. Rozmnožování nebylo řádně prostudováno. Probíhá v období dešťů, vajíčka samice ukládá to pěnového obalu nad vodní hladinu. Vylíhnutí pulci se poté vyvíjejí v mělkých vodních nádržích. Podle studie z roku 1988 se všichni pulci pohybují dohromady v jednom směru. Samice může mláďata přesouvat na jiná místa pomocí signálů posílaných ve vodě. Je možné, že se tak snaží přesunout svá mláďata do oblastí d hlubší vodou anebo je tak chrání před útoky predátorů.  Na druhu parazituje zástupce čeledi Euglenamorphaceae "Hegneria leptodactyli".

  Mezinárodní svaz ochrany přírody hodnotí druh hvízdalka bolívijská jako málo dotčený, protože má velkou a stabilní populaci obývající rozsáhlý areál výskytu včetně chráněných areálů. Nevadí jí ani znečištěné vody a velké hrozby nejsou známy − pouze tamější obyvatelé mohou žáby lovit.
Hvízdalka bolívijská, známá také jako hvízdalka hranatá ("Leptodactylus bolivianus", syn. "Cystignathus ocellatus", "Leptodactylus [Pachypus] bolivianus", "Leptodactylus insularum", "Leptodactylus ocellatus", "Leptodactylus romani" a "Rana ocellata") je hvízdalkovitá žába náležící do rodu "Leptodactylus". Popsal ji George Albert Boulenger v roce 1898.