Shrňte článek:  Zdá se, že evoluční strom života vypadá spíše jako obří vířící lízátko. Vědci sestavili největší a nejpřesnější časovou osu života na Zemi obsahující více než 50 000 různých druhů. Nový TimeTree of Life, jak je známý, odhalil, že místo toho, aby se rozšiřoval v nárazech, rozmanitost života na naší planetě ve skutečnosti roste konstantní rychlostí. Prohlédněte si video. Tento nový časový strom 50 632 druhů byl vytvořen komprimováním evoluční historie do úzkého šedého pásu, takže čas postupuje po celé šířce pásu. Různé barvy odpovídají hlavním taxonomickým rozdělením, které se objevily na Zemi, aby vytvořily tento lízátko nebo spirální galaxii ve tvaru evolučního stromu. Zjištění odporuje převládajícímu názoru, že diverzifikace se zpomaluje, když se ekologické výklenky naplní druhů, jen aby se po velkém vyhynutí znovu vynořily. Výzkumníci také zjistili, že v průměru trvá přibližně dva miliony let, než se z existující skupiny zvířat vyvine nový druh. Jedna studie tvrdí, že změny vyvolané evolucí mohou být reverzibilní, což znamená, že některá zvířata se mohou vrátit k dřívějším biologickým vlastnostem. Pozoruhodný objev byl učiněn tím, že ptáčci opět vyrostli z kosti, kterou před miliony let odložili dinosauři. Studie byla provedena týmem vědců z Univerzity v Chile. Zjistili, že před 230 miliony let dvounožci dinosauři už nepotřebovali silné zápěstí svých čtyřnožců, a tak se stali slabšími. Počet kostí na zápěstí se zmenšil z 11 na tři, přičemž jedna z nich, která by mohla zmizet, je pisiformní. Ale podle výzkumu se kost objevila, když se dinosauři proměnili v ptáky a začali létat. Nová kost, nazývaná ulnare, se objevuje na stejném místě, kde se kdysi nacházela pisiformní kost. Psíformní křídla umožňují ptákům, aby zůstali tuhé při vzestupném pohybu. Studie zjistila, že zmizel u dinosaurů podobných ptákům, ale moderní ptáci se později vyvinuli, aby opět použili...
Biologové na Temple University vytvořili spirálovitý pohled na evoluci. Použili údaje z molekulárních hodin na více než 50 000 druzích. Analyzují mutace v DNA, aby vypočítali, kdy se druhy vyvinuly od sebe. Ukazuje, že psi a lidé měli společného předka před 94,2 miliony let. Vrány a šimpanzi se od sebe oddělili před více než 290 miliony let. Studie ukazuje, že rozmanitost života na Zemi roste konstantní rychlostí. To je v rozporu s tradičním pohledem na evoluci, která se odehrává v nárazech.