Odkažte se na níže uvedenou pasáž a odpovězte na následující otázku ve stejném jazyce jako pasáž:  Průchod: Živé veverky jsou rozděleny do pěti podrodin s asi 58 rody a asi 285 druhy. Nejstarší fosílie veverky, Hesperopetes, pochází z Chadronian (pozdní eocén, asi před 40-35 miliony let) a je podobná moderním létajícím veverkám. Různé druhy fosílií veverek, od posledního eocénu až po miocén, nebyly s jistotou přiřazeny k žádné živé linii. Alespoň některé z nich byly pravděpodobně varianty nejstarších bazálních "proto veverek" (v tom smyslu, že jim chyběla celá škála autapomorfií žijících veverek). Rozdělení a rozmanitost takových starověkých a předků naznačuje, že veverky jako skupina mohly vzniknout v Severní Americe. Kromě těchto někdy málo známých fosilních forem je filogenie žijících veverek poměrně jednoduchá. Tři hlavní linie jsou Ratufinae (orientální obří veverky), Sciurillinae a všechny ostatní podrodiny. Ratufinae obsahuje pouhou hrstku žijících druhů v tropické Asii. Neotropická pygmy veverka z tropické Jižní Ameriky je jediným žijícím členem Sciurillinae. Třetí linie, zdaleka největší, má téměř kosmopolitní rozložení. To dále podporuje hypotézu, že společný předek všech veverek, živých i fosilních, žil v Severní Americe, protože tyto tři nejstarší linie zřejmě vyzařovaly odtamtud; pokud by veverky pocházely například z Eurasie, očekávalo by se, že v Africe budou mít poměrně staré linie, ale africké veverky jsou zřejmě novějšího původu. Hlavní skupina veverek může být také rozdělena do tří podskupin, které poskytují zbývající podrodiny. Sciurinae obsahuje létající veverky (Pteromyini) a Sciurini, která mimo jiné obsahuje americké stromové veverky; první byly často považovány za samostatnou podrodinu, ale nyní jsou považovány za kmen Sciurinae. Borovicové veverky (Tamiasciurus), na druhé straně, jsou obvykle zahrnuty do hlavní linie stromových veverek, ale zdá se, že jsou asi tak odlišné jako létající veverky;...  Otázka: Do kolika rodin jsou veverky rozděleny?
Pět