Dlouhodobý sejm svolaný Stanislavem Augustem v roce 1788 je znám jako Velký nebo Čtyřletý sejm. Významným úspěchem sejmu byla přijetí ústavy ze dne 3. května, první v moderní Evropě, která vyhlásila nejvyšší zákon státu. Reformistický, ale umírněný dokument, který kritici obvinili ze sympatií k francouzské revoluci, brzy vyvolal silnou opozici ze konzervativních kruhů horní šlechty Společenství a Kateřiny II., odhodlané zabránit znovuzrození silného Společenství. Targowická konfederace šlechty požádala císařovnu o pomoc a v květnu 1792 vstoupila ruská armáda na území Společenství. Obranná válka vedená silami Společenství
skončila, když král, přesvědčený o marnosti odporu, kapituloval a připojil se k Targowické konfederaci. Konfederace převzala vládu, ale Rusko a Prusko v roce 1793 uspořádali a provedli Druhý rozdělení Společenství, které zanechalo zemi s kriticky zmenšeným územím, prakticky neschopnou samostatné existence.