Vyplňte následující větu:
Incident na Plitvických jezerech koncem března / začátkem dubna 1991 vypukla chorvatská válka za nezávislost mezi chorvatskou vládou a povstaleckými etnickými Srby SAO Krajina (silně podporované nyní srbskou kontrolovanou Jugoslávskou lidovou armádou). Dne 1. dubna 1991 SAO Krajina oznámila, že se oddělí od Chorvatska. Bezprostředně po vyhlášení nezávislosti Chorvatska vytvořili chorvatští Srbové také SAO Západní Slavonie a SAO Východní Slavonie, Baranje a Západního Srijemu. Tyto tři regiony se 19. prosince 1991 sloučily do Republiky srbské Krajiny (RSK). Vliv xenofobie a etnické nenávisti na rozpad Jugoslávie se zjevně projevil během války v Chorvatsku. Propaganda chorvatské a srbské strany šířila strach, tvrdila, že druhá strana bude proti nim utlačovat a bude přehánět počet obětí, aby zvýšila podporu svých obyvatel. V prvních měsících války srbská jugoslávská armáda a námořnictvo záměrně ostřelovaly civilní oblasti Splitu a Dubrovníku, které patří k světovému dědictví UNESCO, stejně jako blízké chorvatské vesnice. Jugoslávská média tvrdila, že akce byly provedeny kvůli tomu, co tvrdili, že byla přítomnost fašistických sil Ustaše a mezinárodních teroristů ve městě. Vyšetřování OSN zjistilo, že v té době nebyly v Dubrovníku žádné takové síly. Chorvatská vojenská přítomnost se později zvýšila. Černéhořský premiér Milo Đukanović, v té době spojence Miloševića, apeloval na černohorský nacionalismus a slíbil, že dobytí Dubrovníku umožní rozšíření Černé Hory do města, o němž tvrdil, že je historicky součástí Černé Hory, a odsoudil současné hranice Černé Hory jako "přesměrované starými a špatně vzdělanými bolševickými kartografy".