Napíšte pokračování tohoto odstavce - Jeho první jmenování do služby mimo palác bylo jako sanjakbey z Kastamuni, a následně se stal beylerbey z Karaman. Lütfi Paša sám uvedl tyto podrobnosti o svém životě v úvodu ke svému "Asafname". Nicméně, nedává data svých jmenování a vynechává všechny detaily svého života před vstupem do paláce. Také mohl sloužit jako sanjakbey nejprve z Ajdinu a pak z Jany (Ioannina), protože Feridun Bey zmiňuje Lütfi Bey, který sloužil při obléhání Rhodosu v roce 1522 jako sanjakbey z Ajdinu (Feridun Bey, "Münşe'at al-selâtin", Istanbul 1274 AH / 1857) a Lütfi Bey, který sloužil při obléhání Vídně
v roce 1529 jako sanjakbey v Janě ("ibid". I, 573). Tyto odkazy mohou být na Lütfi Pashu, budoucího velkého vezíra, protože sám uvedl, že se účastnil obou těchto kampaní (Lütfi Pasha, "Tevârih-i 'Al-i Osman", ed. Ali, Istanbul 1341/1922<unk>3, 3). Ve své knize zdůraznil otázku, zda osmanské sultány, kteří nebyli Arabové, mohli převzít titul chalífy nebo ne.