Shrňte článek:  Íránské jaderné jednání v Lausanne ve Švýcarsku údajně dosáhlo podstatného pokroku, čímž se blíží k prozatímní dohodě mezi P5+1 a Íránem. Zatímco jednání pokračovala tento týden, izraelský premiér Benjamin Netanjahu znovu vyjádřil své obavy z dohody s Íránem a slíbil, že "bude i nadále jednat proti jakékoli hrozbě". Pokud dojde k dohodě, mezinárodní pozornost se obrátí na Izrael, v očekávání jeho možné reakce. Izraelský ministr obrany Moshe "Bogy" Yaalon prohlásil, že dohoda je "tragédií pro celý svět". Otázkou však je, co může Izrael opravdu udělat, jakmile dohoda bude podepsána? V posledních dnech významní konzervativci ve Spojených státech napadli způsob, jakým prezident Barack Obama řeší jednání s Íránem, argumentujíce tím, že špatná dohoda přinutí Izrael, aby zaútočil na íránské cíle. Je to však realistický závěr? Izraelská politika "všechny možnosti jsou na stole" vůči Íránu byla zavedena po celá léta a je založena na předpokladu, že pokud se nedá dosáhnout diplomatického řešení jaderného problému nebo není podle jeho přání, Izrael se může rozhodnout pro vojenský úder na íránská jaderná zařízení. Třicet čtyři let po úspěšném izraelském bombardování jaderného zařízení Osirak v Iráku, vojenskí experti nemají pochyb o tom, že izraelské letectvo je dnes schopno dosáhnout íránského vzdušného prostoru a bombardovat cíle nad a pod zemí. Otázka tedy není o vojenské schopnosti, ale spíše o domácí politické a geopolitické strategii. S dohodou s Íránem může izraelské vedení čelit tvrdým námitkám ze strany šéfů izraelského obranného establishmentu, což ztěžuje, ale ne znemožňuje přijmout takové rozhodnutí. Nicméně, pokud zůstane odhodláno usilovat o vojenskou možnost, izraelské vedení bude muset zvážit následující soubor důsledků, které pravděpodobně vyplynou z takového rozhodnutí:
Izraelští vůdci mohou kritizovat potenciální dohodu s Íránem ohledně jeho jaderného programu. Řekl, že vojenská možnost by mohla zastavit íránský jaderný program, ale byla by příliš nákladná politicky a diplomaticky.