כתוב המשך לפרק זה - מדיה חברתית מופיעה לעתים קרובות במאבקים פוליטיים כדי לשלוט בתפיסה הציבורית ופעילות מקוונת. במדינות מסוימות, משטרת האינטרנט או משטרת הסוד עוקבים אחרי או שולטים בשימוש של אזרחים במדיה החברתית. לדוגמה, בשנת 2013 כמה רשתות חברתיות נאסרו בטורקיה לאחר הפגנות פארק טקסים גזי. גם טוויטר וגם יוטיוב הושעו באופן זמני במדינה על פי החלטת בית משפט. חוק חדש, שאושר על ידי הפרלמנט הטורקי, העניק חסינות לצוות דירקטוריית התקשורת (TİB). ה-TİB קיבל גם סמכות לחסום גישה לאתרים ספציפיים ללא צורך בצו של בית משפט. אך ב-2014 חסימת טוויטר על ידי TİB הושמעה על ידי בית המשפט החוקתי כפרת חופש הביטוי. לאחרונה, בהפיכה בתאילנד ב-2014,
, הורה לציבור באופן מפורש לא 'לשתף' או 'להאהב' דעות מנוגדות ברשתות החברתיות או להתמודד עם מאסר. ביולי באותה שנה, בתגובה לפרסום של ויקיליקס של צו דיכוי סודי שנעשה על ידי בית המשפט העליון של ויקטוריה, עורכי דין לתקשורת הצטטו בתקשורת האוסטרלית באומרם כי "כל מי שטוויט קישור לדו"ח ויקיליקס, מפרסם אותו בפייסבוק, או חולק אותו בכל דרך באינטרנט יכול גם להתמודד עם אישומים". ב-27 ביולי 2020, במצרים, שתי נשים נידונו לשנתיים מאסר על פרסום קטעי וידאו של TikTok, שהממשלה טוענת כי הם "מפרים את ערכי המשפחה".