סיכום המאמר:  מוזיקה קלאסית יכולה לעזור להאט את הופעת הדמנציה, כך מצא מחקר חדש. מדענים גילו שחולים שהקשיבו למומחים של מוצרט, שיפרו את פעילות הגנים במוח בתחומים כולל זיכרון ולמידה. בינתיים, המוזיקה השפיעה גם על פעילותו של גן סיכון הקשור למחלת פרקינסון. מוזיקה קלאסית יכולה לעזור להאט את הופעת הדמנציה על ידי הגברת פעילות הגנים במוח, כך מצא מחקר חדש. החוקרים הפינים מצאו שהפעילות המשתנעת הייתה קיימת רק אצל חולים "מנוסים מבחינה מוסיקלית", ששמעו מוסיקה באופן קבוע, מה שמצביע על החשיבות של הכרה במוזיקה. עבור המחקר, המשתתפים התבקשו להקשיב לקונצרט הכינור מספר 3 של מוצרט, ג'-מדור, K.216, יצירה שנמשכת 20 דקות. הניסוי בוצע על משתתפים בעלי ניסיון מוזיקלי ובלתי מנוסים. במחקר השתתפו משתתפים מקשיבים למוזרט (בתמונה) במשך 20 דקות. המחקר הראה כי הגנים היו משופרים אצל אלה שנחשבים ל"מומחים במוזיקה" בתחומים כמו הפרשת דופמין, שזה כאשר הורמון נוירולוגי משוחרר במוח, התקשורת העצבית הסינפטית, שהיא האופן שבו נוירונים מקבלים מידע, ולמידה וזיכרון. בינתיים, נראה שהמוזיקה מפחיתה את הגנים הקשורים לניורוגנציה, שהיא אובדן מתמשך של המבנה או הפונקציה של תאי המוח. החוקרים אמרו כי כמה מהגנים המוגדרים למעלה הם אלה שאחראים ללימוד השיר ולשיר אצל ציפורים שרניות. זה מצביע על רקע אבולוציוני משותף של תפיסת צליל בין מינים שונים, הם אמרו. אחד הגנים המושפעים ביותר באזור זה היה סינוקליין-אלפא (SNCA), שהוא גם גן סיכון ידוע למחלת פרקינסון. מנהלת המחקר ד"ר אירמה ג'ארבלה מאוניברסיטת הלסינקי אמרה: 'ההגדרת הגנים של כמה גנים הידועים כאחראים ללימוד השיר ולשיר אצל ציפורים שרניות מעידה על רקע אבולוציוני משותף של תפיסת צליל בין ציפורים שכותבות ובין בני אדם.' הוא הוסיף: 'ההשפעה הייתה...
במחקר, חולים הקשיבו לקונצרט הכינור מספר 3 של מוצרט במשך 20 דקות. האנשים עם 'ניסיון מוזיקלי' היו בעלי פעילות גנטית מוגברת, כך נמצא. המוזיקה גם השפיעה על גן הסיכון סינוקליין-אלפא, הקשור לפארקינסון.