
Bulgarian: 
Да разгледаме групите
на периодичната система.
Много лесен начин да
обясним групите, е
че те са просто колоните
в периодичната таблица,
и е прието те да се номерират.
Това е първата колона,
това е първа група,
втора колона, трета група,
четвърта група, пета, шеста,
седма, осма, девета,
10, 11, 12 група,
13, 14, 15, 16, 17 и 18.
Може би ще се учудиш
за тези елементи
от f-блока ето тук.
Ако искаме да направим
правилно периодичната таблица,
би трябвало да изместим тези,
всичко надясно от d-
и р-блока,
и да направим място
за f-елементите,
но е прието да не ги номерираме.
Интересно е защо
си усложняваме живота,
като именуваме тези колони,
като наричаме колоните групи?

English: 
- [Instructor] So let's talk
a little bit about groups
of the periodic table.
Now, a very simple way
to think about groups
is that they just are the
columns of the periodic table,
and standard convention is to number them.
This is the first column,
so that's group one,
second column, third group,
fourth, fifth, sixth,
seventh, eighth, group
nine, group 10, 11, 12,
13, 14, 15, 16, 17, and 18.
And I know some of
y'all might be thinking,
what about these f-block
elements over here?
If we were to properly
do the periodic table,
we would shift all of these,
everything from the d-block
and p-block rightwards,
and make room for these f-block elements,
but the convention is is
that we don't number them.
But what's interesting, why
do we go through the trouble
about calling one of these columns,
of calling these columns a group?

Bulgarian: 
Интересното за периодичната
система е, че
всички елементи в една колона,
обикновено,
но има и много изключения,
но най-често елементите
в тази колона
имат много, много, много
подобни свойства.
Това е така, защото
елементите в една колона
или елементите от 
една група,
имат еднакъв брой електрони 
в най-външния си слой.
Те имат еднакъв брой
валентни електрони,
валентните електрони
и електроните в най-външния слой
обикновено съвпадат, макар
да има някои изключения.
Валентните електрони
са тези електрони,
които участват
в химичните реакции,
това са електроните в
най-външния слой,
но има и изключения,
като това са много
интересни изключения,
които се наблюдават при
преходните метали в d-блока,
но сега няма да
навлизам в подробности.
Нека сега да разгледаме
някои от групите, за
които ще чуваш,
и защо елементите в тях
реагират по сходен начин.
В първа група
се намира водородът,
който е малко странен,

English: 
Well, this is what's interesting
about the periodic table,
is that all of the elements in a column,
for the most part, and
there's tons of exceptions,
but for the most part,
the elements in the column
have very very very similar properties,
and that's because the
elements in a column,
or the elements in a group,
tend to have the same number of electrons
in their outermost shell.
They tend to have the same
number of valence electrons,
and valence electrons and
electrons in the outermost shell,
they tend to coincide, although,
there's a slightly different variation.
The valence electrons,
these are the electrons
that are going to react,
which tend to be the
outermost shell electrons,
but there are exceptions to that,
and there's actually a lot
of interesting exceptions
that happen in the transition
metals, in the D block,
but we're not gonna go into those details.
Let's just think a little bit about
some of the groups that
you will hear about,
and why they react in very similar ways.
So if we go with group one,
group one, and hydrogen is a little bit
of a strange character,
because hydrogen isn't trying to get

Bulgarian: 
защото той не се опитва
да събере осем валентни електрони.
Водородът иска в
своя първи слой
да има два валентни
електрона като хелия,
затова водородът
няма много прилики
с останалите членове
на първа група, както се очаква
например за всички
елементи от втора група.
Елементите от първа група, 
без водорода,
се наричат алкални метали,
а водородът не е
алкален метал.
Значи тези елементи тук
са алкални метали.
Защо те имат сходни
химични свойства?
Защо имат почти
еднакви химични свойства?
За да разберем това,
трябва просто да видим
тяхната електронна конфигурация.
Например електронната
конфигурация на лития
ще е същата като електронната 
конфигурация на хелия,
също като на хелия, и после
добавяме втори слой –
2s1.
Той има един валентен 
електрон.

English: 
to eight valence electrons,
hydrogen in that first shell
just wants to get to two valence
electrons, like helium has,
and so hydrogen is kind of,
it's not, it doesn't
share as much in common
with everything else in group one
as you might expect for, say,
all of the things in group two.
Group one, if you put hydrogen aside,
these are referred to
as the alkali metals,
and hydrogen is not
considered an alkali metal,
so these right over here are the alkali,
alkali metals.
Now why do all of these
have very similar reactions?
Why do they have very similar properties?
Well, to think about that,
you just have to think about
their electron configurations.
So, for example, the electron
configuration for lithium
is going to be the same
as the electron configuration of helium,
of helium, and then,
you're going to go to
your second shell, 2s1.
It has one valence electron.

Bulgarian: 
Има един електрон
в най-външния си слой.
А натрият?
Натрият има същата
електронна конфигурация
като неона,
и после има 3s1,
така че също има един
валентен електрон,
един електрон в
най-външния слой.
Всички тези елементи
в оранжево тук,
всички имат един
валентен електрон
и се опитват да 
спазят октетното правило,
тази нирвана на стабилността
за атомите,
така че се досещаш, че
те са много активни химически,
и когато реагират, те
са склонни да отдадат
този електрон от най-външния
слой, което се случва.
Алкалните метали 
са много активни химически,
и действително имат
много сходни свойства.
Те са лъскави и меки, и понеже 
са толкова активни химически,
трудно се намират в чисто
състояние, без да са
реагирали с нещо друго.
Сега да минем към другите групи.
Като отидем с една 
колона надясно,

English: 
It has one electron in
its outermost shell.
What about sodium?
Well, sodium is going to have the same
electron configuration as neon,
and then it's going to go 3s1,
so once again, it has
one valence electron,
one electron in its outermost shell.
So all of these elements
in orange right over here,
they have one valence electron,
and they're trying to
get to the octet rule,
this kind of stable nirvana for atoms,
and so you can imagine is
that they're very reactive,
and when they react, they tend to lose
this electron in the outermost
shell, and that is the case.
These alkali metals
are very very reactive,
and actually, they have
very similar properties.
They're shiny and soft, and actually,
because they're so reactive,
it's hard to find them where they haven't
reacted with other things.
Well, let's keep looking
at the other groups.
Well, if we move one over to the right,

English: 
this group two right over here,
these are called the
alkaline earth metals.
Alkaline, alkaline earth metals.
And once again, they have
very similar properties,
and that's because they
have two valence electrons,
two electrons in their outermost shell,
and also for them, not quite as reactive
as the alkali metals,
but let me write this,
alkaline earth metals,
but for them it's easier
to lose two electrons
than to try to gain six to get to eight,
and so these tend to also
be reasonably reactive,
and they react by losing
those two outer electrons.
Now something interesting
happens as you go to the D-block,
and we studied this when we looked
at electron configurations,
but if you look at the
electron configuration
for say, scandium right over here,
the electron, let me do it in magenta,
the electron configuration for scandium,
so scandium,

Bulgarian: 
това е втора група,
в която са т.нар.
алкалоземни метали.
Алкалоземни метали.
Те също имат много
сходни свойства,
защото имат два 
валентни електрона,
два електрона в
най-външния си слой,
като те не са така
химически активни
като алкалните метали,
ще го запиша –
алкалоземни метали,
които по-лесно отдават
два електрона,
отколкото да привлекат
шест, за да имат осем.
Те също са доста
активни химически,
като в реакциите отдават
тези два външни електрона.
Когато стигнем до d-блока
се случва нещо интересно,
което разгледахме, когато
учихме за електронните
конфигурации,
но ако погледнеш електронната
конфигурация,
например на скандия,
ще го направя в цикламено,
електронната конфигурация на скандия...

English: 
scandium's electron configuration
is going to be the same as argon,
it's going to be argon.
The aufbau principle would tell us
that the electron configuration,
we would have the 4s2 just like calcium,
but by the aufbau principle,
we would also have one electron in 3d.
So it would be argon, then 3d1 4s2.
And to get things in the
right order for our shells,
let me put the 3d1 before the 4s2.
And so when people think
about the aufbau principle,
they imagine all of these d-block elements
as somehow filling the d-block.
Now as we know in other videos,
that's not exactly true,
but when you're conceptualizing
the electron configuration
it might be useful.
Then you come over here and
you start filling the p-block.
So for example, if you look
at the electron configuration

Bulgarian: 
Електронната конфигурация
на скандия
ще бъде същата като на аргона...
Съгласно правилото за
запълване на най-ниското
енергийно ниво в 
електронната конфигурация,
ще имаме 4s2 както при калция,
но съгласно правилото за заемане 
на най-ниското енергийно ниво,
ще имаме и един електрон в 3d.
Значи ще имаме като аргона,
после 3d14s2.
За да подредим правилно
слоевете,
ще поставя 3d1 преди 4s2.
Когато хората си мислят 
за попълване на енергийните нива,
те си представят, че при тези
елементи от d-блока
се запълва d-блока.
Но както видяхме в други
видеа, това не е съвсем вярно,
и когато си представяш
електронната конфигурация,
това може да е полезно.
После стигаме тук и започваме
да запълваме p-блока.
Например, ако погледнеш
електронната конфигурация

English: 
for, let's say carbon,
carbon is going to have the
same electron configuration
as helium, as helium,
and then you're going to
fill your s-block 2s2,
and then 2p one 2.
So 2p2.
So how many valence
electrons does it have?
Well, in its second shell,
its outermost shell,
it has two plus two, it
has four valence electrons,
and that's going to be true
for the things in this group,
and because of that,
carbon has similar bonding
behavior to silicon,
to the other things in its group.
And we can keep going on, you know,
for example, oxygen, oxygen and sulfur,
these would both want
to take two electrons
from someone else because they
have six valence electrons,
they want to get to eight,
so they have similar bonding behavior.
You go to this yellow
group right over here,
these are the halogens.
So there's a special name for them.
These are the halogens.

Bulgarian: 
например на въглерода,
той ще има същата електронна
конфигурация като хелия,
и после ще имаме 2s2
и после 2р едно 2.
Значи 2р2.
Колко валентни електрона
има той?
Във втори слой,
в най-външния слой
той има 2 плюс 2,
има четири валентни електрона,
и това важи за елементите
от тази група.
По тази причина
въглеродът има подобни химични
свойства като силиция
и другите елементи
от тази група.
Можем да продължим,
например с кислорода
и сярата,
които искат да привлекат
два електрона
от някой друг, защото
имат шест валентни електрона,
а искат да имат осем,
затова имат подобно
химично поведение.
Ако отидем при тази 
жълта група ето тук,
това са халогените.
Това е специално
име за тях.
Това са халогенните
елементи.

Bulgarian: 
Те са много химически
активни,
защото имат седем
валентни електрона.
Те най-много от всичко
искат
да получат още един валентен
електрон,
затова обичат да реагират,
особено много обичат
да реагират
с тези алкални метали тук.
И накрая достигаме до тази
своеобразна химична нирвана
при благородните газове
ето тук.
Благородни газове е
другото име
за елементите от 18-а група,
или инертни газове.
Всички те имат 
много подобни свойства,
те не са химически активни.
Защо не реагират?
Защото имат запълнен
външен слой.
Те не изпитват нужда,
те са благородни,
те са над тази
суматоха,
не им е нужно да реагират
с никого.

English: 
And these are highly reactive,
because they have seven valence electrons.
They would love nothing more
than to get one more valence electron,
so they love to react, in fact,
they especially love to react
with the alkali metals over here.
And then finally, you get to
kind of your atomic nirvana
in the noble gases here.
And so the noble gases,
that's the other name
for the group 18 elements, noble gases.
And they all have the
very similar property
of not being reactive.
Why don't they react?
They have filled their outermost shell.
They don't find the need, they're noble,
they're kind of above the fray,
they don't find the need to
have to react with anyone else.
