
Bulgarian: 
 
Искам да поговорим за рефракцията.
Ще се концентрираме върху сеизмичните вълни,
но принципът на рефракция, тоест
какво се случва при преминаване от 
„бавна“ към „бърза“ среда, и обратното,
е същият, както при светлинните 
и другите видове вълни.
Нека помислим малко.
Да приемем, че това е „бавна“ среда.
Нека тук пък е „бърза“.
За да може да използваме
и твърди, и течни вещества, нека вземем
за пример Р-вълните.
Тогава бавната ни среда може да е течна,
а бързата – твърда.
Нека очертая границата.
Ето Р-вълна.
Да кажем, че се движи през водата,
перпендикулярно на границата.
Ще продължи да се движи в същата посока

Chinese: 
我來作個折射的初步解讀
我們的重點是在於地震波
但折射的原則是
當它從一個快速的媒介跑到慢的媒介或是由慢到快
它就會像你所看到的
你在學習光波或是其他的波時
讓我們來想一想
首先有一個慢的媒介在這
然後有一個快的媒介在這
那麼從固體傳導到液體，它可能是個P波
接著一個慢的媒介可能是某種液體
而快的媒介可能是某種固體
讓我畫個邊界在這裡
來看看，如果把P波給截斷
一個P波，它從水中傳導
然後垂直這個邊界
它會繼續行走

English: 
I want to do a quick
primer on refraction.
And our focus here is going
to be on the seismic waves,
but the principles,
how things refract
when they go from a
fast to a slow medium
or a slow to a fast
medium, It's actually
the same as you would see when
you're studying light waves
or actually any type of wave.
So let's think about
it a little bit.
So let's say I have a slow
medium right over here.
And let's say I have a fast
medium right over here.
And let's say, just
so we can travel
through both solid and
liquids, let's think
about maybe P-waves.
And a slow medium could be
maybe some type of liquid,
and our fast medium could
be some type of solid.
So let me draw the
boundary right over here.
So if I have a P-wave.
Let's say it's going
through the water,
and it's going right
perpendicular to the boundary.
It will then just continue
to travel in the faster
medium in the same
direction if it's

Portuguese: 
Vamos revisar rapidamente
os conceitos de refração.
Mas o foco aqui será em ondas sísmicas.
O principal sobre como as
ondas sofrem refração
é que ocorre quando elas vão de um 
meio lento para um meio rápido,
e isso também se aplica
quando se estuda ondas luminosas, 
ou qualquer outro tipo de onda.
Então vamos pensar um pouco sobre isso.
Digamos que eu tenha um meio lento aqui
e um meio rápido de cá.
De maneira que possamos viajar por ambos, 
sólido e líquido, vamos pensar em ondas P
o meio lento pode ser 
algum tipo de líquido
e o nosso meio rápido pode 
ser algum tipo de sólido.
Deixe me desenhar uma fronteira bem aqui.
Digamos, se eu tiver algo 
que intercepta uma onda P,
uma onda sísmica viajando pela água
e atingindo a fronteira de
forma perpendicular,
continuará viajando no meio rápido
na mesma direção.

Czech: 
Vysvětlíme si teď rychle základy lomu vln
a zaměříme se především na seismické vlny.
Obecná pravidla lomu vln,
které přecházejí z prostředí rychlého do
prostředí pomalého šíření vln a naopak,
jsou v podstatě stejná, jako ta,
která se dozvíte při studiu lomu světla.
Takže se pustíme do uvažování.
Řekněme, že tady mám prostředí pomalého
a na druhé straně mám
prostředí rychlého šíření vln.
Budeme uvažovat o P-vlnách, protože
prochází pevnými látkami i tekutinami,
a naše prostředí pomalého šíření
je tvořeno tekutinou
a prostředí rychlého šíření vln
představuje pevná látka.
Nakreslím mezi nimi rozhraní.
Představme si, že něco vysílá P-vlnu,
která se začíná šířit vodou
a šíří se kolmo směrem k hranici.
Taková vlna bude pokračovat i v prostředí
rychlého šíření stejným směrem.

Czech: 
Půjde rovně, pokud je kolmá na rozhraní.
Jestliže se šíří kolmo na rozhraní,
v prostředí rychlého šíření se zrychlí.
Je to proto, že toto
prostředí má vyšší hustotu
a jeho molekuly na sebe
mohou narážet rychleji.
Za stejný čas postoupí tato
řetězová reakce o větší vzdálenost,
protože její molekuly jsou k sobě blízko
a naráží na sebe rychleji
než molekuly pomalého prostředí.
Ale určitě nedojde k žádnému lomu.
Směr vlny se nevychýlí.
Jen tak pro zopakování:
Lom znamená, že se vychýlí vlna.
Odraz je, když se něco odrazí zpět,
a lom, když se to jen trochu vychýlí.
Ujasním to.
Když tady máme nějaké rozhraní a vlna
se na něm odrazí zpět, je to odraz.
Ale když vlna přes to rozhraní projde
a jen se trochu vychýlí,
změní svůj směr, je to lom.
A o něm budeme mluvit.
V případě této vlny
samozřejmě k lomu nedošlo.
Ale kdyby dorazila k rozhraní
pod určitým úhlem...
Nakreslíme si P-vlnu pod
určitým úhlem... To, k čemu dojde,

Bulgarian: 
и в по-бързата среда, ако мине през границата.
Просто ще е по-бърза в по-бързата среда.
Това е, защото по-бързата среда
ще е по-гъстата и молекулите ще се удрят
едни в други по-бързо.
За същото количество време, „реакцията“
ще се разпространи повече
защото са по-нагъсто и се отблъскват
по-бързо, отколкото в бавната среда.
В случая очевидно рефракция няма.
Вълната не се е пречупила.
Напомням, че рефракция означава една вълна
да се пречупи.
При отразяването вълната се връща.
При рефракцията се пречупва.
Нека го изясня.
Ако тук е границата и вълната се върне,
става дума за отражение.
Ако вълната премине и се пречупи,
т.е. ѝ се измени посоката, е рефракция.
За последното говорим.
Дотук тази Р-вълна не се е пречупила.
Ако премине границата под ъгъл обаче

English: 
going right at the boundary.
And it'll just travel
faster in the faster medium.
And that's because
that faster medium
is going to be more
dense, and the molecules
are going to bump into
each other faster.
In the same amount of time
kind of the chain reaction
is going to be
able travel further
because they are
more closely packed
and they rebound faster than
it would in the slow medium.
So that's obviously no
refraction is going on.
It has not been deflected.
And just as a bit of reminder,
in general, refraction
is when a wave gets deflected.
Reflection is when
it bounces back.
Refraction is when it gets
deflected a little bit.
Let me just make that clear.
So if I have some
type of boundary here,
and I have a wave that bounces
off, that's reflection.
But if the wave goes
through the boundary
and just gets bent a little
bit, its direction changes,
that is refraction.
That's what we're talking about.
So clearly so far this P-wave
has not been refracted.
But if this P-wave comes in
at an angle-- so let's make
this P-wave wave come in at an
angle-- what's going to happen
is, and the way you
should think about it--

Portuguese: 
Ela passa direto pela fronteira,
apenas viajando mais rápido no meio rápido
Isso é porque os meios mais 
rápidos são mais densos
e suas moléculas vão se 
chocar mais rapidamente.
Com mais moléculas no 
mesmo espaço de tempo
sua reação em cadeia viajará mais longe 
pois estão dispostas mais próximas
e elas recocheteiam mais rápido
do que no meio lento.
Então obviamente não houve refração.
A onda não foi desviada.
E apenas como um lembrete.
Geralmente, quando a onda
é desviada há refração.
Reflexão é quando ela retorna,
refração é quando ela se desvia um pouco.
Apenas para nos certificarmos.
Se tivermos algum tipo de fronteira aqui
e uma onda que retorna ao 
atingi-la, isso é reflexão.
Mas se a onda passar pela divisa
apenas entortando um pouco, 
isso é refração
E é disso que estamos falando.
Então claramente nossa onda P
não foi refratada.
Mas se nossa onda P vem em um ângulo,
então vamos fazer essa onda P chegar
em um angulo, o que acontecerá é,

Bulgarian: 
най-лесният начин да разбереш в коя посока
ще се пречупи, или поне най-лесният за мен,
е да си представиш някое МПС с гумите му.
Това е превозното ми средство, погледнато отгоре.
На определен тип превозно средство гумите му
ще се движат по-бавно в тази среда.
Все едно се движи по кал и няма голямо триене,
а при другата среда има, защото е като хубав път,
и затова там се движи по-бързо.
Какво ще се случи, като стигне границата?
Това дясно колело най-отдолу ще стъпи първо
върху „настилката“.
Тоест първо ще усети триене.
Колелата отляво още ще са в калта.
Това колело тук ще започне да се движи по-бързо
и ще може да обърне превозното средство.
Тези гуми още са в калта.
Ако превъртим напред, посоката ще се е сменила.
Вече ще е горе-долу такава.
При вълните се случва същото.

Portuguese: 
você pode pensar nisso dessa maneira,
uma dica fácil para saber a direção
que a onda será refratada,
pelo menos eu acho,
é literalmente, imaginar 
algum tipo de veículo.
Algum tipo de veículo com rodas.
Visto por cima.
Se tivermos algum tipo de veículo cujas 
rodas vão se mover lentamente nesse meio.
Pense no meio como uma lama, de forma
que as rodas não conseguem boa tração
e que o próximo meio é uma estrada, então
tem boa tração e se move mais rápido.
Imagine o que acontecerá quando
o veículo chegar na fronteira.
Bem, a roda dianteira direita
chegará ao meio rápido
antes das outras.
Então ela tracionará primeiro.
Essas rodas do lado esquerdo
do veículo bem aqui,
elas ainda estarão presas na lama, 
então acontecerá o seguinte:
essa roda está se movendo mais rápido
assim o veículo tenderá 
naturalmente a girar.
Esses rodas ainda estão presas na lama.
E como o lado direito é mais rápido, 
a direção do veículo irá mudar.
E agora o veículo se moverá em
uma direção parecida com essa.
Uma onda se comportaria
de maneira semelhante.

English: 
and it's the easiest way to
think about which direction
will be refracted, or at least
the way I think about it,
is literally I imagine some type
of vehicle with wheels on it.
So this is the top
view of my vehicle.
So if I have some type of
vehicle, and the wheels
will be able to move
slowly in this medium.
You could kind of view
it as it's kind of on mud
so it doesn't get good
traction, and then
the fast medium maybe it's a
road so it gets good traction,
it could move faster.
So what's going to happen
when the vehicle gets
to the boundary?
Well, this bottom right wheel is
going to go on the fast medium
before any of the
other wheels do.
So it's going to get
the traction first.
These wheels on the left side
of the vehicle, these wheels
right here, these are still
going to be stuck in the mud.
So what's going to happen is
this wheel right over here
is moving faster,
so it's essentially
going to be able to
turn the vehicle.
These guys are still
stuck in the mud.
And so you fast
forward a little bit,
the direction of the
vehicle will change.
And so the vehicle will now
move in a direction something
like this.
The same thing would
happen in a wave.

Czech: 
a směr, kterým se bude ohýbat,
si podle mne nejlépe odvodíme tak,
že si tu jednoduše
představíme takový vozík.
Vozík s kolečky.
Toto je pohled shora na můj vozík.
Kola takového vozíku by se
v tomto prostředí točila pomalu.
Představte si to jako bahno.
V tom se prostě neodpíchne.
A rychlé prostředí by byla silnice,
na které pěkně zabírá a jede rychleji.
Co se, ale děje s vozíkem,
když je na rozhraní?
Jeho pravé přední kolo se ocitne
na rychlém povrchu dříve
než ostatní tři kola.
Takže se jako první může odpíchnout.
Levé přední kolo a obě zadní kola
jsou pořád zapadlá v bahně,
a stane se následující:
pravé přední kolo se točí rychleji,
a proto bude schopné
v podstatě otočit celý vozík.
Tato kolečka pořád vězí v bahně
a proto po chvíli dojde ke změně
směru pohybu vozíku.
Pojede teď asi tímto směrem.
Přesně totéž se děje s vlnou.

Portuguese: 
Se uma onda P se aproximasse
assim da fronteira
e algo analogo acontecesse
a nível molecular.
Você pode ver isso como um par
de bolas de bilhar se chocando
Não vou usar esse exemplo, porque
pode ser um pouco confuso
dependendo do caso e dos meios.
Mas essa é a maneira mais fácil de pensar 
em que direção a onda vai refratar.
E felizmente faz sentido
e é bem intuitiva.
Então quando uma onda P muda
do meio lento para o rápido,
seu ângulo acentuará nessa direção.
Se ela vem do meio rápido para o lento -
você pode repetir o mesmo experimento,
digamos que nossa venha assim.
Desenhe o carro! Visualise ele bem aqui.
Então diga: veja, essa roda
ficará presa na lama,
a roda dianteira direita,
ficará presa na lama primeiro,
e se moverá mais lento,
enquanto as outras podem
se mover mais rápido.
Então o veículo girará.

Czech: 
Když P-vlna dorazí k takovému rozhraní,
velmi podobná situace
nastane v měřítku molekul.
Můžete si to představit jako kulečníkové
koule, které do sebe naráží...
Raději to nebudu rozebírat,
mohlo by vás to zmást,
v závislosti na různých
podmínkách a rozhraních...
Ovšem takto si nejlépe představíte,
jak se změní směr vlny.
Snad na to každý přijde
selským rozumem.
Když se vlna pohybuje z pomalého
do prostředí rychlého šíření vln,
úhel jejího pohybu
se vychýlí tímto směrem.
Pokud by se šířila z prostředí
rychlého šíření vlny do pomalého,
můžete si to znovu
představit stejným způsobem.
Když se vlna šíří třeba tímto směrem...
Nakreslete si vozík!
Prostě ho tam znázorněte,
a pak uvažujte:
Toto kolo zapadne do bahna.
Protože přední pravé kolo
bylo na silnici nejblíž bahnu,
zapadne jako první
a proto se bude točit pomalu
a zbývající kola se budou točit rychleji.
Takže se vozík otočí.

Bulgarian: 
Ако Р-вълната наближава границата по този начин,
на молекулно ниво се случва нещо аналогично
на това, което видяхме току-що.
Можеш да си го представиш и като топки
за билярд, които се удрят едни в други.
Няма да навлизам в това, защото става объркващо,
когато стане дума за различни случаи
и различни типове граници.
Това е най-лесният начин да се осмисли,
както и посоката на рефракция.
Надявам се дори интуитивно да има смисъл.
При преминаване от бавна към бърза среда ъгълът
на Р-вълната се измества в тази посока.
За преминаването от бърза към бавна среда
можеш да си представиш нещата по същия начин.
Да кажем, че вълната навлиза така.
Ето я колата.
Представи си я тук.
Представи си колата точно тук.
Ето тази гума ще се забие в калта,
защото допреди малко е била на път.
Горната гума първа ще заоре в калта.
Тоест ще започне да се движи по-бавно.
Тези гуми ще са по-бързи.
Превозното средство ще завие.

English: 
If the P-wave is approaching
the boundary like this,
and something
analogous to this is
happening at the
molecular level.
You can kind of view it
as even billiard balls,
and maybe they're kind
of hitting each other.
Well, I won't go into that,
because that can kind of get
confusing depending
on the different cases
and the different boundaries.
But this is the easiest
way to think about it,
and which direction
it will refract.
And hopefully it makes a
little bit of intuitive sense.
And so when you go from a slow
to a fast medium our P-wave
its angle would accentuate
in that direction.
If you went from the fast medium
to the slow medium, once again,
you can just go through the
same thought experiment.
So let's say you have our
wave coming in like that.
Draw the car.
Visualize the car here.
Visualize the car right here.
And you'd say, well,
look, this tire's
going to get stuck in the mud,
because it was on the road.
Now, this top tire right over
here is get stuck in the mud
first.
So it's going to
be moving slower.
So these tires are going
to be able to move faster.
So the vehicle is going to turn.

Bulgarian: 
Рефракцията при преминаване от бърза към бавна
среда ще е в тази посока.
Това е основното за рефракцията.
Нека сега пък помислим какво става
със звуковите вълни, когато минават през Земята.
Това ще ни помогне да открием
как да разберем каква е структурата на Земята.
Ако Земята беше с еднороден състав,
нека тук се случи земетресение
малко под повърхността.
Това е в кората, малко под повърхността.
Нека помислим какво става с Р-вълните,
когато Земята е от еднороден материал.
Те могат да пътуват във всичко.
Как биха се движели в случая?
Отговорът е: само по права линия.
Нямат повод за рефракция.
Просто ще се разпространяват в прави линии
радиално навън, когато има земетресение.
 

English: 
So you'll be refracted in a
direction like that when you're
going from the fast
to the slow medium.
So that's just a primer
on refraction generally.
Now, let's think
about what would
happen when sound waves are
traveling through the Earth.
And this will help inform
us of, essentially,
how do we figure out what the
actual structure of the Earth
is.
So if the Earth was just made
up of some uniform material
and you had an earthquake right
here on Earth, maybe a little
bit below the surface.
So it's happening in the
crust, but a little bit
below the surface of the Earth.
If Earth was of
uniform density, if it
was all the same material, let's
just think about the P-waves.
Because P-waves can
travel in anything.
Let's think about how
those P-waves would travel.
Well, they would just
go in straight lines.
There's nothing that
would refract the P-waves.
They would just go in straight
lines radially outward
from where the
earthquake occurred.

Czech: 
Při přechodu z rychlého
do prostředí pomalého šíření vln
tedy dojde k ohybu tímto směrem.
Tak to jsou obecné principy lomu vln.
Teď si představme, co se děje se zvukovými
vlnami, když se šíří skrz Zemi.
Tímto způsobem se v podstatě dá zjistit,
jaká je skutečná struktura Země.
Kdyby totiž Země byla tvořena
jen jedním typem hmoty
a třeba tady by došlo k zemětřesení,
vlastně by to bylo trochu pod povrchem,
protože k němu dochází v zemské kůře,
takže kousek pod povrchem Země.
Kdyby ale Země byla z jednolité
hmoty o stejné hustotě
a měla by se skrz ní šířit P-vlna,
protože P-vlny se šíří ve všech látkách,
jakým způsobem by k tomu docházelo?
P-vlny by se prostě pohybovaly rovně,
protože by nenarážely na nic,
co by je ohýbalo.
Tvořily by přímky šířící se dál od místa,
kde došlo k zemětřesení.

Portuguese: 
Então o veículo será refratado
em uma direção assim
ao passar do meio rápido para o lento.
Isso foi apenas uma introdução
geral em refração.
Agora, vamos pensar no que aconteceria
quando ondas sonoras 
viajam através da Terra.
E tudo isso nos ajudará a descobrir
como a estrutura da Terra é de fato.
Se a Terra fosse feita de
algum material uniforme
e houvesse um terremoto bem aqui,
talvez pouco abaixo da
superfície, você sabe,
um terremoto no lado interno
da crosta terrestre.
Se a Terra tivesse densidade uniforme,
se fosse toda do mesmo material,
como essas, vamos pensar em ondas P
porque ondas P viajam
em qualquer material,
vamos pensar em como
essas ondas viajariam.
Bem, elas iriam sempre na mesma direção,
nada refrataria essas ondas P.
Elas apenas se distanciariam
de forma direta e radial
partindo do ponto onde
o terremoto ocorreu.

Czech: 
My ovšem dokážeme hned odhadnout,
že čím hlouběji jsme,
tím více horniny se nachází nad námi,
a všechna její tíha
tlačí na horniny pod námi.
Takže s narůstající hloubkou roste tlak,
a proto se zvyšuje i hustota.
Toto je Země
s konstantní hustotou.
Zkusíme si teď představit Zemi
tvořenou jediným materiálem.
Kompletně z pevné hmoty, ale takovou,
kde hustota roste nepřetržitě s hloubkou.
Pojďme o tom popřemýšlet...
než se pustíme do kontinuálního případu,
protože se bavíme o hustotě,
která s hloubkou plynule narůstá...
Popřemýšlejme o případu jednotlivých
vrstev, kde máme nejřidší vrstvu.
Tady si ji nakreslíme.
Toto by byl povrch Země
a toto vrstva s nejnižší hustotou.
Pak by následovala jiná
vrstva s hustotou vyšší.
Pod ní by byla další vrstva
s ještě vyšší hustotou.

Portuguese: 
Mas, para nosso segundo 
experimento, sabemos que
quanto mais fundo vamos na Terra
mais rocha há sobre nós,
e que o peso dessa rocha 
está nos comprimindo.
Então a pressão está cada vez maior,
e a densidade cada vez maior.
Essa é a Terra uniforme.
Mas imaginenos uma Terra
uniforme e toda sólida.
Uma Terra completamente sólida,
na qual a densidade vai aumentando
a medida que descemos.
Vamos pensar um pouco antes
de entrarmos nesse caso,
pois estamos falando sobre a densidade
ir aumentando a medida
que nos aprofundamos.
Vamos pensar nesse caso discreto,
onde temos a camada menos densa.
Deixe me desenhar isso.
Então, digamos que isso
é a superfície da Terra,
e isso é menos denso.
Digamos que há outra camada
mais densa aqui em baixo.
Então essa é mais densa.

Bulgarian: 
На пръв поглед можем да кажем,
че колкото по-надолу отиваме в Земята,
толкова повече скала има отгоре ни.
Теглото на скалата отгоре „компресира“ долната.
Тоест наляганието и гъстотата се увеличават.
Това е еднородната Земя.
 
Нека сега си представим, че Земята
е изградена от еднороден твърд материал,
чиято плътност става все по-голяма с нарастването
на дълбочината.
Преди да продължим, нека го осмислим.
Става дума за плътност, която само се увеличава,
колкото по-надолу отиваме;
да помислим за случая с най-малко плътния слой.
Ще го нарисувам тук.
Нека това е повърхността на Земята.
Това е с най-малката плътност.
 
Да кажем, че има още един слой тук,
който е по-плътен.
Това е по-плътно.
 

English: 
Now, at a first
approximation, we
know that as we go deeper
and deeper into Earth
there's more and
more rock above that.
The weight of that rock is
kind of compressing the rock
below it.
So you get higher
and higher pressures
and higher and higher densities.
So this is a uniform Earth.
But let's imagine
an Earth that's
made up of uniform material,
that's all solid, a completely
solid Earth, but one where
the density is constantly
increasing as you go down.
So let's just think
about it before we
go into the continuous case.
Because we're talking about
the density as you go deeper,
it's just getting
continuously more dense,
let's think about
the discrete case,
where we have the
least dense layer.
So let me draw it
right over here.
So let's say this is the
surface of the Earth.
This is least dense.
Then let's say you have
another layer over here that
is more dense.
So this is more dense.

English: 
Let's say you have another
layer that's even more dense.
So you have another layer over
here that's even more dense.
And then let's do
one more layer.
Let's do this layer here,
this is the densest layer.
So in general, your
P-wave, your seismic wave,
is going to travel faster
in denser material.
So it's going to travel
the fastest here,
then here, then here.
It's going to travel the slowest
in this least dense material.
So if you're coming
in at an angle
let's think about
what's going to happen.
So let's say you have
your P-wave coming
in at an angle like this.
So it's going straight through
the least dense material.
Let me do a slightly
shallower angle.
So let's say it's like that.
What's going to
happen when it goes
into the more dense material?
So once again, let's
imagine our little car.
So this tire's going
to be able to go faster
before the tires
on the other side.
So the car is going to
be deflected to the left,
to the down left.
So now it's going
to travel like this.

Bulgarian: 
Нека тук има слой, който е дори по-плътен.
Тук има един, още по-плътен.
Да прибавим още един.
Приемаме, че това е най-плътният слой.
Р-вълната се движи по-бързо в по-плътен материал.
Тоест тук ще е най-бърза, след това тук и тук.
Най-бавна ще е в този най-малко плътен слой.
Да помислим какво ще стане, ако идва под ъгъл.
Нека Р-вълната се приближава под такъв ъгъл.
Минава право през най-малко плътния слой.
Нека ъгълът е по-малък.
Ето така.
Какво ще стане, щом стигне по-плътния материал?
Нека пак си представим малката ни кола.
Тази гума ще е по-бърза от онези от другата страна.
Тоест колата ще се „пречупи“ наляво и надолу.

Czech: 
Takže další vrstva
s ještě vyšší hustotou.
A dáme si ještě jednu vrstvu,
která bude mít nejvyšší hustotu.
Obecně platí, že P-vlna
se v hustším prostředí šíří rychleji.
Takže tady se bude šířit nejrychleji
a nejpomaleji tady,
v nejméně hustém prostředí.
Podívejme se, co se stane,
když se vlna bude šířit pod určitým úhlem.
Dejme tomu, že P-vlna
prochází pod takovým úhlem.
V nejméně hustém
prostřední prochází přímo.
Když ale dorazí k...
Raději ji trochu narovnám, třeba takto.
Co se stane na přechodu
do hustšího materiálu?
Můžeme si tu znovu
představit naše autíčko.
Toto kolo dostane odpich
a bude se točit rychleji než ostatní kola.
Celé auto se proto natočí doleva.

Portuguese: 
Digamos que a debaixo é ainda mais densa.
E temos outra camada
aqui mais densa ainda.
Façamos mais uma camada.
Essa aqui, é a camada mais densa de todas,
Geralmente, sua onda P, sua onda sísmica
viajará mais rápido em
materiais mais densos.
Logo, ela viajará mais
rápido aqui do que aqui.
Então aqui ela está indo para o mais
lento no material menos denso.
Se estiver vindo com um ângulo,
vamos pensar sobre o que acontecerá.
Digamos que sua onda P
chegue com esse ângulo.
Então ela vai direto pelo
material menos denso.
Então o que acontecerá...
deixe fazer um ângulo mais raso,
digamos assim.
O que acontecerá quando a onda passar
para o material mais denso?
Novamente, vamos imaginar
nosso pequeno veículo.
Esse pneu será capaz de 
ir um pouco mais rápido
antes dos pneus do outro lado.
E o carro será desviado para a esquerda.
Pra baixo e para a esquerda, indo assim,

Portuguese: 
agora ele viajará nessa direção.
Agora, o que acontecerá nessa fronteira?
Imagine o carro de novo!
Esse pneu aqui poderá ir
mais rápido antes dos outros
então ele será desviado um
pouco mais nessa direção.
Então iremos para o material mais denso.
Mais uma vez, os pneus do lado esquerdo
poderão ir mais rápido antes dos outros.
Então ele será desviado ainda mais.
Veja que enquanto vamos do material
menos denso para o mais denso
estamos fazendo uma curva para fora.
Se isso fosse contínuo, se tivéssemos
uma estrutura contínua
onde o material se torna cada vez mais 
denso a medida que nos aprofundamos.
Aqui é menos denso
e a densidade aumenta continuamente.
Então o mais denso é aqui em baixo.
Como será a refração?
Bem, seria uma curva contínua
parecida com isso.
A onda P seria constantemente
refratada assim.
E se curvaria para fora.

English: 
So it's now going to
travel something like this.
Now, what's going to
happen at this boundary?
Once again, imagine the car.
This tire right here is going
to be able to travel faster
before the other tire, so
it'll be deflected even more
in that direction.
Then we go, and we go
to the densest material.
Once again, the tires on
kind of the bottom side when
we look at this
way are going to be
able to move faster
before the other tire.
So we're going to get
deflected even more.
So you see, as you go from
least dense material to more
dense material you're
kind of curving outward.
So if this was
continuous, if you
had a kind of a continuous
structure, where as you go down
it just gets more and
more dense as you go.
So this is less dense, and
then it just continuously
gets more dense.
So this is the most
dense down here.
How would the refraction look?
Well, then it would just
be a continuous curve.
It would look like this.
Your P-wave would constantly
be refracted out like that.
It would curve outwards.

Bulgarian: 
Вече ще се движи горе-долу така.
Какво ще стане по границата?
Отново, представяме си колата.
Тази гума ще „стане“ по-бърза преди другата,
така че колата ще се завърти още повече натам.
Стигаме най-плътния слой.
Гумите, които пак са отдолу, отново ще се движат
по-бързо от другите.
Посоката ще се изкриви още повече.
Както виждаш, при минаване от най-малко плътния
слой към най-плътния, вълната се извива навън.
Ако тази структура продължаваше така,
т.е. колкото по-надолу отиваме, толкова по-плътен
е материалът –
това е най-малко плътно, след това плътността
само се увеличава –
и стигаме до най-плътния слой тук долу,
как ще изглежда рефракцията?
Ще продължи да се изкривява.
Ще изглежда така.
Р-вълната постоянно ще се рефрактира така.
Ще се извива навън.

Czech: 
Bude se teď pohybovat tímto směrem.
Pojede nějak takto.
K čemu teď dojde na dalším rozhraní?
Znovu si představíme autíčko.
Pravé přední kolo se bude
zase točit rychleji než ostatní,
a tak se celé auto opět
vychýlí tímto směrem.
Následuje přechod do ještě vyšší hustoty.
Kola na této straně se obě natočí dolů
a obě se budou točit rychleji
dříve než ostatní.
Auto se proto vychýlí mnohem výrazněji.
Teď vidíme, že při přechodu
do prostředí z vyšší hustotou
se směr vlny stáčí ven.
Jak to tedy vypadá
v kontinuálním prostředí,
kde se hustota s rostoucí 
hloubkou zvyšuje postupně?
Tady je hustota nejnižší
a do hloubky se postupně zvyšuje,
takže spodní část je nejhustší.
Jak by se vlny lámaly tady?
Vypadalo by to jako plynulá křivka.
P-vlny by se neustále lámaly tímto směrem.
Vychylovaly by se směrem ven.

Portuguese: 
Esse foi o exemplo mais simples,
onde a Terra é uniforme.
Mas sabemos que ele é fácil de refutar,
pois quanto mais profundo, 
mais pressão, mais densidade.
Vamos assumir outra coisa.
Temos uma terra uniforme 
em termos de composição,
mas que é mais densa.
Muito mais densa no núcleo.
Então como as ondas P viajariam.
Ou como qualquer onda sísmica viajaria.
Bem, se o terremoto for bem aqui,
as ondas indo para baixo, 
continuariam indo,
pois sabemos que elas não serão refratadas
se viajarem perpendiculares as 
mudanças de meio ou fronteiras.
Mas as que estiverem 
em ângulos diferentes,
serão desviadas a medida
que se aprofundarem
e serão refratadas para fora
assim como vimos nesse exemplo aqui.
Vindo nesse ângulo, irão atravessar assim,
se vierem inclinadas serão 
refratadas para fora assim.
Elas serão refratadas para fora assim.
Se estiver aqui, será refratado assim.
Aqui, será refratado de
outra forma, assim.

Bulgarian: 
Това е най-лесният пример, с еднородната Земя.
Лесно е да се неглижира;
eстествено, че по-надолу нещата ще се сгъстяват заради налягането.
Да разгледаме друг случай.
Имаме еднородна като композиция Земя,
но тя става все по-плътна.
Най-плътна е в центъра.
Как биха се движели Р-вълните,
както и другите сеизмични вълни в нея?
Ако тук е земетресението, вълните, насочени
право надолу точно натам ще отидат.
Знаем, че рефракция няма да има,
ако се движат перпендикулярно на границата на средите.
Но вълните, които идват под ъгъл,
ще се пречупват все повече и повече, колкото
по-навътре отиват, при това навън,
както видяхме в горния пример.
Под този ъгъл ще се изкривят навън по този начин.
Оттук ще се изкривят навън така.
Оттук – така.
Отсам – натам ще се изкривят.
Тук ще е по друг начин.

Czech: 
Toto byl tedy příklad se Zemí,
jejíž hustota je neměnná.
Vám je určitě jasné,
že tak to nemůže být,
protože hmota se zhušťuje,
když je pod tlakem.
Představme si jinou situaci.
Zemi tvořenou jedním typem látky,
jejíž hustota se zvyšuje.
Je tedy nejhustší ve středu.
Jak by se P-vlny šířily tady?
Nebo jak by se šířily
jakékoli seismické vlny?
Kdyby tady došlo k zemětřesení,
vlny šířící se kolmo na střed
by pokračovaly rovně dolů,
protože, jak už víme,
tyto vlny se na přechodu do jiných
prostředí nikam nevychylují.
Ale vlny, které se šíří pod určitým úhlem,
se ve větších hloubkách
čím dál tím více vychylují
a lámou se směrem ven,
přesně tak, jak jsme si to tady ukazovali.
Když se šíří pod tímto úhlem,
lámou se takto,
a když se šíří takto,
lámou se tímto směrem.
Lámou se směrem ven.
Pokud jdou tudy,
lámou se do strany takto,
a pokud jdou tudy,
lámou se směrem ven takto.

English: 
So this was the simplest
example where Earth is uniform.
And that's pretty
easy to dismiss,
that obviously things will get
denser because of more pressure
down.
So let's say we
assume another thing.
We have a uniform Earth
in terms of composition,
but let's say it gets denser.
So denser at the center.
Then how would the
P-waves travel,
or how would any
seismic waves travel?
Well, then if you have your
earthquake right over here,
the ones that are
going straight down
still would go straight down.
Because we know
that we won't get
refracted if we're kind
of going perpendicular
to the change in medium, or
the change in boundaries.
But things that are
coming at a slight angle,
as they get deeper they're going
to get deflected more and more
and more, and they're
going to be refracted
outward just like we saw
in this example here.
If they go on this
angle they're going
to be refracted
outward like that.
If they go here they're going to
be refracted outward like that.
They're going to be
refracted outward like that.
If you're here you're going to
be refracted outward like that.
If you're here you're going to
be refracted outward like this.

Czech: 
V dalších videích použijeme to,
co jsme se naučili o lomu seismických vln
a jaký bychom měli lom v prostředí
s narůstající hustotou materiálu.
Použijeme tyto informace,
abychom zjistili složení Země
na základě toho, co pozorujeme.

Portuguese: 
O que veremos nos próximos vídeos
é como aplicar o que acabamos
de aprender sobre refração
no caso das ondas sísmicas,
espero que tenhamos
aprendido nesse vídeo,
e como será a refração quando viajamos em
uma direção em que a densidade aumenta.
Usaremos essa informação
para tentar descobrir a
composição da Terra.
Baseado no que observamos de fato.

Bulgarian: 
В следващите няколко видеа ще използваме това,
което научихме за рефракцията
при сеизмичните вълни – надявам се наистина
това видео ни е научило – и как се пречупват,
като става все по-плътен материалът.
Ще използваме тази информация,
за да разберем чрез наблюденията си
какъв е съставът на Земята.
 

English: 
Now, what we're going to
do in the next few videos
is use what we just
learned about refraction
in the case of seismic waves--
and hopefully we learned it
in this video-- and
how it would refract
as we're going through ever
increasing denser material.
We're going to use
that information
to essentially try to figure
out the composition of the Earth
based on what we've
actually observed.
