L 240/8 Euroopa Liidu Teataja 16.9.2011 OTSUSED NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, 2. september 2011, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (2011/541/EL) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehha- nism, (*) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finant- sabi (rakendusotsus 2011/344/[EL), (2) et toetada tugevat majandus- ja rahandusreformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöör- duda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja liidu finantsstabiilsus. Kooskõlas rakendusotsuse 2011/344/[EL artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga esimest korda läbi edusammud, mida ametiasutused on kokkule- pitud meetmete rakendamisel saavutanud, samuti kõne- aluste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse SKP kasvu prognoosidele (-0,7 % aastal 2011, 0,0% aastal 2012, 2,5% aastal 2013 ja 3,9% aastal 2014) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovi- tusega Portugalile valitsemissektori ülemäärase eelarve- puudujäägi kõrvaldamiseks ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 101,1% aastal 2011, ()) ELT L 118, 12.5.2010, lk 1. (?) ELT L 159, 17.6.2011, lk 88. 106,2% aastal 2012, 107,3 % aastal 2013 ja 106,4 % aastal 2014. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega aastal 2013 ja hakkaks seejärel vähenema, eeldusel et eelarve- puudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige  võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigi osalusega ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõ- histe intressimaksete vahel. 2011. aasta esimese poole valitsemissektori kassajäägi kvartali kvantitatiivne tulemuslikkuse kriteerium täideti. Siiski viitasid viimased andmed sellele, et on tekkimas lõhe eelarvesuundumuste ja 2011. aasta eelarvepuudu- jäägi eesmärkide vahel. Tingituna ülekuludest esimesel poolaastal, ebapiisavatest maksuvälistest tuludest ja mõne tehingu ümberklassifitseerimisest prognoositakse kogu 2011. aasta puudujäägiks ligikaudu 1,1 % SKPst. Panga Banco Portugues de Negõcios (BPN) müügiga seotud netokulude tõttu suureneb valitsemissektori eelarve puudujääk täiendavalt 0,2 % SKPst. Ametiasutused on kiiresti reageerinud. Eelarve täitmist karmistati, ühekordselt kehtestati suurem üksikisiku tulumaks, maagaasile ja elektrile kohaldatava käibemaksu määra suurendamist nihutatakse 2012. aastast ettepoole ning plaanis on elavdada kontsessioonide müüki. Samuti peaksid ametisutused tegema jõupingutusi veel teistegi alaliste konsolideerimismeetmete kehtestamiseks ja/või tooma muid järgmiseks aastaks kavandatud meetmeid ettepoole. Käimasolev pankade pensionifondide etapiviisi- line üleviimine riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi alla peaks erandkorras looma puhvri, mis lihtsustab 2011. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi täitmist. Kõnealuste pensionifondide varasid ei tohiks kasutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustavalt. Eelolevateks aastateks seatud eesmärkide saavutamisel ei peaks valitsus arvestama pensionifondide täiendava — üleviimisega. Avaliku sektori finantsjuhtimise tugevdamisel tehakse edusamme tänu paremale aruandlusele ja jälgimisele ning eelarveraamistiku reformimisele, mis on kooskõlas komisjoni talituste ja IMFi töötajate soovitustega. Pangad töötavad selle nimel, et täita karmimad kapitali- nõuded, nagu on programmiga nõutud. Maksevõime suurendatud toetusfondi tugevdamiseks on olemasolevad õigusaktid praegu muutmisel. Endiselt on väga tähtis