17.2.2011 Euroopa Liidu Teataja L 43/1 (Muud kui seadusandlikud aktid) MÄÄRUSED KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 137/2011, 16. veebruar 2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta selle I ja IV lisa tehnika arenguga kohandamise eesmärgil (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta, (!) eelkõige selle artikli 31 lõikeid 1 ja 3, ning arvestades järgmist: Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 3 on sätestatud, et I lisas loetletud väetiseliikide hulka kuuluva väetise puhul, mis vastab nimetatud määruses kehtestatud tingimustele, võib kasutada märget ,EÜ väetis”. Kaltsiumformiaat (CASi nr 544—17-2) on sekundaartoit- aine, mida kasutatakse ühes liikmesriigis viljapuude väeta- misel lehtede kaudu. See aine ei kahjusta keskkonda ega inimeste tervist. Seetõttu, et muuta kaltsiumformiaat kättesaadavamaks põllumeestele kogu ELis, tuleks see aine lisada ,EÜ väetiseliikide” hulka. Tuleks kohandada sätteid mikroelementide kelaatide ja lahuste kohta, et saaks kasutada rohkem kui ühte kelaa- dimoodustajat, kehtestada vees lahustuvate mikroelemen- tide miinimumsisalduse ühtsed määrad ja tagada, et kõik kelaadimoodustajad, mis kelaadivad vähemalt 1% vees lahustuvatest mikroelementidest ja mis on EN-standardite kohaselt identifitseeritud ja kvantifitseeritud, oleksid märgistatud. On vaja kehtestada piisav üleminekuperiood, et ettevõtjad saaksid oma väetiste varud ära müüa. (*) ELT L 304, 21.11.2003, lk 1. (4) Tsinkoksiidi pulber (CASi nr 1314-13—2) on määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas loetletud tsinkväetis. Kui tsink- oksiidi kasutatakse pulbri kujul, võib see levida tolmuna. Seda ohtu saab vältida, kui kasutada tsinkoksiidi stabiilset veesuspensiooni. Et muuta tsinkoksiidi kasutamine ohutuks, tuleks tsinkväetise suspensioon lisada ,EÜ väeti- seliikide” hulka. Et väetisesegude tegemisel oleks võimalik paindlikkus, tuleks lubada sellistes vesisuspensioonides ka tsinksoolade ja üht või mitut liiki tsinkkelaatide kasuta- mist. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 23 lõikes 2° on kehtestatud eeskirjad mitme mikroelemendi segu sisalda- vate väetiste koostise ja märgistamise kohta, kuid sellised segud ei ole veel loetletud I lisas sätestatud väetiseliikide hulgas. Mikroelementide segu sisaldavaid väetisi ei tohi seega EÜ väetisena müüa. Mikroelementide segust koos- neva väetise määratlus tuleks seega lisada I lisasse tahkete väetiste ja vedelväetiste juurde. Iminodimerevaikhape (IDHA) on kelaativ aine, mida on kahes liikmesriigis lubatud kasutada lehtede pritsimiseks, mulda viimiseks, toitelahustel taimede kasvatamiseks ja kastmisveega väetiste andmiseks. Seega tuleks iminodime- revaikhape lisada I lisas loetletud lubatud kelaadimoodus- tajate hulka, et muuta see lihtsamini kättesaadavaks põllumeestele kogu ELis. Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 29 lõikes 2° on esitatud nõue, et EÜ väetiste ametlik kontrollimine toimuks määruses kirjeldatud analüüsimeetodite kohaselt. Samas ei kuulu mõni neist meetoditest rahvusvaheliselt tunnustatud meetodite hulka. Euroopa Standardikomitee (CEN) on nüüd välja töötanud EN-standardid, millega tuleks need meetodid asendada.