8.12.2011 Euroopa Liidu Teataja L 326/45 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1233/2011, 16. november 2011, mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (!) ning arvestades järgmist: (1) Ekspordikrediidiasutused aitavad kaasa maailmakauban- duse arengule, toetades ettevõtete eksporti ja investeerin- guid viisil, mis täiendab erasektori pakutavat finantsee- rimist ja kindlustust. Liit on osaline Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kokkuleppes riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kohta (edaspidi ,kokku- lepe”). Kokkuleppega reguleeritakse finantseerimistingi- musi, mida ekspordikrediidiasutused võivad pakkuda, et edendada võrdseid tingimusi riiklikult toetatavate ekspor- dikrediitide vallas. Vastavalt nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsusele 2001/76JEÜ (millega asendatakse 4. aprilli 1978. aasta otsus teatavate suuniste rakendamise kohta riiklikult toetatavate ekspordikrediitide vallas)(?) ja nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsusele 2001/77/EÜ (projek- tide finantseerimise raamlepingu põhimõtete kohaldamise kohta riiklikult toetatava ekspordikrediidi vallas) (?) raken- datakse kokkuleppes sisalduvaid suuniseid ja projektide finantseerimise konkreetseid eeskirju liidus. Kokkulepe soodustab ekspordikrediidiasutuste tegevuse kaudu kaudselt vaba ja õiglast kaubandust ja selliste ette- võtete investeeringuid, kellel oleks muidu raskem kasu- tada erasektori pakutavaid krediidivõimalusi. Liikmesriigid peaksid järgima liidu välistegevust regulee- rivaid üldnorme, nagu demokraatia edendamine, inim- õiguste austamine, arengupoliitika sidusus ja võitlus klii- mamuutuse vastu, kui nad kehtestavad, arendavad edasi ja rakendavad oma riiklikke ekspordikrediidisüsteeme ja teostavad järelevalvet riiklikult toetatavate ekspordikredii- ditoimingute üle. (!) Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. novembri 2011. aasta Otsus. (?) EÜT L 32, 2.2.2001, lk 1. (3) EÜT L 32, 2.2.2001, lk 55. (5) (10) (11) Kokkuleppe osalised osalevad jätkuvas protsessis, mille eesmärk on võimalikult vähendada turumoonutusi ja luua võrdsed võimalused, mille kohaselt ekspordikredii- diasutuste nõutavad garantiipreemiad on riskipõhised ja peaksid katma pikaajalises plaanis nende tegevuskulud ja kahjud ning olema kooskõlas WTO nõuetega. Selle eesmärgi saavutamiseks toimivad ekspordikrediidisüs- teemid läbipaistvalt ja asutused annavad vastavalt aru OECD-le. Ekspordikrediidiasutuste antav sihipärane ekspordikrediit saab aidata parandada liidu ettevõtete, sealhulgas ja samuti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete võima- lust turule pääseda. Kokkuleppe osalised ja Euroopa Liidu liikmesriigid otsus- tasid avaldada teatava teabe ekspordikrediitide kohta vastavalt OECD ja liidu läbipaistvuseeskirjadele, et pakkuda kokkuleppe osalistele ja liikmesriikidele võrdseid võimalusi. Liit kohaldab läbipaistvuse ja aruandluskohustuse meet- meid, nagu on sätestatud I lisas. Võttes arvesse tihenenud konkurentsi maailmaturgudel ning selleks, et vältida liidu ettevõtete sattumist ebasood- sasse konkurentsiolukorda, peaks komisjon liikmesrii- kidelt saadud läbirääkimisvolituste kohaselt toetama OECD jõupingutusi kokkuleppes mitteosalevate riikideni jõudmiseks. Komisjon peaks kasutama kahepoolseid ja mitmepoolseid läbirääkimisi, et kehtestada ülemaailmsed standardid riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kohta. Ülemaailmsed standardid selles valdkonnas on eeldus võrdsete võimaluste loomiseks maailmakaubanduses. OECD riigid järgivad kokkulepet, kuid OECD-sse mitte- kuuluvad riigid ei osale kokkuleppes ning see võib anda nende riikide eksportijatele konkurentsieelise. Seepärast ergutatakse neid riike kokkulepet kohaldama, et tagada võrdsed võimalused ka ülemaailmsel tasandil. Võttes arvesse ELi parema õigusloome poliitikat, mille eesmärk on lihtsustada ja tõhustada olemasolevaid õigus- akte, keskenduvad komisjon ja liikmesriigid edaspidi kokkulepet läbi vaadates vajaduse korral ettevõtete ja riik- like haldusasutuste, sh ekspordikrediidiasutuste haldus- koormuse vähendamisele.