15.6.2012 Euroopa Liidu Teataja L 154]1 (Muud kui seadusandlikud aktid) RAHVUSVAHELISED LEPINGUD NÕUKOGU OTSUS 2012/308/ÜV]JP, 26. aprill 2012, Euroopa Liidu ühinemise kohta Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koos- toimes artikli 31 lõikega 1, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artik- leid 209 ja 212 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga, võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esin- daja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1) Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepingu (edaspidi ,leping”) allkirjastasid 24. veebruaril 1976 Indoneesia Vabariik, Malaisia, Filipiini Vabariik, Singapuri Vabariik ja Tai Kuningriik. Allkirjastamise kuupäevast alates on lepingule alla kirjutanud veel järgmised riigid: Brunei Darussalami Riik, Kambodža Kuningriik, Laose Demokraatlik Rahva- vabariik, Birma/Myanmar, Vietnami Sotsialistlik Vabariik, Paapua Uus-Guinea lIseseisvusriik, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Pakistani Islamivabariik, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon, Uus-Meremaa, Mongoo- lia, Austraalia Liit, Prantsuse Vabariik, Timor-Leste Demokraatlik Vabariik, Bangladeshi Rahvavabariik, Sri Lanka Demokraatlik Sotsialistlik Vabariik, Korea Rahva- demokraatlik Vabariik, Ameerika Ühendriigid, Türgi Vabariik ja Kanada. Lepingu eesmärk on edendada piirkonna rahu, stabiilsust ja koostööd. Sel eesmärgil kutsutakse lepinguga üles vaid- luste rahumeelsele lahendamisele, rahu alalhoidmisele, konfliktide ärahoidmisele ja julgeoleku tugevdamisele Kagu-Aasias. Seega vastavad lepingu eeskirjad ja põhi- mõtted liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärki- dele. (3) Lisaks nähakse lepinguga ette majandus-, kaubandus-, sotsiaalvaldkonna, tehnilise ja teaduskoostöö tõhustamine ning piirkonna majanduskasvu kiirendamine, toetades Kagu-Aasia riikide põllumajanduse ja tööstuse suuremat kasutamist, nende kaubavahetuse laiendamist ja majan- duse infrastruktuuri parandamist. Seega edendatakse lepinguga koostööd kõnealuse piirkonna arengumaadega ning majandus-, finants- ja tehnilist koostööd muude riikidega. 4.-5. detsembri 2006. aasta istungil volitas nõukogu eesistujariiki ja komisjoni pidama läbirääkimisi liidu ja Euroopa Ühenduse kõnealuse lepinguga ühinemise üle. 7. detsembri 2006. aasta kuupäevaga kirjas teavitasid liit ja Euroopa Ühendus Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) ELi-suhete koordinaatorit Kambodžat oma otsu- sest taotleda lepinguga ühinemist kirjas väljendatud tingi- mustel. 28. mail 2009 deklareeris tollane ASEANi eesistuja Tai kõigi Kagu-Aasia riikide nõusolekut liidu ja Euroopa Ühenduse ühinemiseks lepinguga, tingimusel et jõustub lepingu kolmas protokoll. 23. juulil 2010 allkirjastatud lepingu kolmanda protokol- liga nähakse ette piirkondlike organisatsioonide ühine- mine kõnealuse lepinguga. Liit peaks seega pärast lepingu kolmanda protokolli jõus- tumist kõnealuse lepinguga ühinema, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Liidu ühinemine Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga kiidetakse liidu nimel heaks.