8.4.2011 Euroopa Liidu Teataja L 94/31 KOMISJONI OTSUS, 7. aprill 2011, millega pikendatakse üleminekuperioodi seoses põllumajandusmaa omandamisega Lätis (EMPs kohaldatav tekst) (2011/226/EL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut, võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle VIII lisa 3. peatükki, võttes arvesse Läti taotlust ning arvestades järgmist: 2003. aasta ühinemisaktiga on ette nähtud, et Läti võib selles sätestatud tingimustel jätta seitsme aasta jooksul pärast ühinemist, st kuni 30. aprillini 2011, jõusse sätted, mille kohaselt ei lubata omandada põllumajandusmaad ELi teiste liikmesriikide füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes ei ole Lätis asutatud ega registreeritud ega oma seal filiaali või agentuuri. See on ajutine erand kapitali vaba liikumise nõudest, mis on tagatud Euroopa Liidu toimi- mise lepingu artiklitega 63—66. Kõnealust üleminekupe- rioodi võib pikendada üksnes üks kord kolme aasta võrra. Läti esitas 6. detsembril 2010 taotluse pikendada põllu- majandusmaa omandamisega seoses üleminekuperioodi kolme aasta võrra. Üleminekuperioodi peamine eesmärk oli kindlustada Lätis ühtsele turule ja ühisele põllumajanduspoliitikale ülemi- neku raames põllumajanduslikuks tegevuseks vajalikud sotsiaal-majanduslikud tingimused. Eelkõige oli ülemine- kuperioodi eesmärk lahendada probleemid, mis on seotud põllumajandusmaa omandamise liberaliseerimise võimaliku mõjuga põllumajandussektorile, kuna maa hind ja sissetulek erinevad palju Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksem- burgi, Madalmaade, Austria, Portugali, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi (edaspidi EL 15) vastavatest näitajatest. Üleminekuperiood pidi ka lihtsustama põllumajandusmaa tagastamist ja erastamist — põllumajandustootjatele. Komisjon on juba rõhutanud oma 16. juuli 2008. aasta aruandes 2003. aasta ühinemislepingus sätestatud põllu- majandusliku kinnisvara omandamisega seotud ülemine- kumeetmete läbivaatamise kohta (edaspidi 2008. aasta vahekokkuvõte), kui oluline on lõpetada eespool nime- tatud põllumajandusreform ettenähtud üleminekupe- rioodi lõpuks (!). Vastavalt Eurostatile kättesaadavatele andmetele on Lätis põllumajandusmaa hinnad madalamad kui ELis. Põlluma- jandusmaa müügihindade täielikku ühtlustumist ei prog- noositud ega peetud üleminekuperioodi lõpetamise eeltingimuseks. Põllumajandusmaa hind Lätis ja EL 15 riikides erineb siiski sedavõrd, et see võib takistada hindade sujuvat ühtlustumist. Eurostati andmete alusel on sarnaselt põllumajandusmaa hinnatasemete erinevusele Lätis ja EL 15 liikmesriigis jätkuvalt erinev ka SKP elaniku kohta (mõõdetuna ostujõu standardina). Seega on praegused põllumajan- dusmaa hinnad Lätis Läti residentide jaoks võrreldes nende ostujõuga kõrged. Samuti on Läti põllumajandussektori konkurentsivõime võrreldes EL 15 omaga madal; probleemi süvendavad raskem juurdepääs rahalistele vahenditele ja põllumajan- dusmaa omandamisel kasutatavate kommertskrediidilii- nide kõrgemad intressimäärad (2009. aastal 15 % aastas vastavalt Läti ametiasutuste esitatud andmetele). Peale selle moodustab Läti ametiasutuste (Läti Maaamet) esitatud andmete alusel 1. jaanuari 2010. aasta seisuga põllumajandusmaa 37,7 % ja metsaalad 45,8 % kogu riigi territooriumist. 2007. aastal kuulus põllumajandusmaast 62% põllumajandustootjatele ja 26,6% oli renditud. Kuigi põllumajandusmaa on Lätis suuremas osas juba eraomanduses, ei ole omandiõiguse tagastamine ja põllu- majandusreform veel lõpetatud. (1) KOM(2008) 461 (lõplik), 16. juuli 2008.