L 61/42 Euroopa Liidu Teataja 8.3.2011 KOMISJONI OTSUS, 7. märts 2011, milles käsitletakse varasemaid lennunduse heitkoguseid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) artikli 3c lõikele 4 (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1328 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2011/149/JEL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (4 eriti selle artikli 3c lõiget 4, ning arvestades järgmist: Direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 3c on sätestatud õhusõi- dukite käitajatele eraldatavate saastekvootide üldkogus. Kõnealune kogus on määratletud varasemate lennunduse heitkoguste osakaaluna = protsentides. = Direktiivi 2003/87JEÜ artikli 3 punktis s on varasemad lennunduse heitkogused määratletud kui 2004., 2005. ja 2006. kalendriaastal kõnealuse direktiivi I lisas nimetatud lennu- tegevust sooritanud õhusõidukite tekitatud heitkoguste aasta keskmine. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõigetele 2 ja 3 tuleks õhusõiduki käitajatele eraldata- vate lennunduse saastekvootide üldkogus arvutada kõne- aluse varasemate heitkoguste keskmise põhjal. Komisjoni aitas EFurocontrol vastavalt > direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 18b. Loeti, et parimad kättesaa- davad andmed varasemate lennunduse heitkoguste arvu- tamiseks on lennuliiklust käsitlevad terviklikud andmed, mis on Eurocontroli andmebaasides ning saadud mars- ruudi navigatsioonitasude keskasutusest (Central Route Charges Office, CRCO) ja lennuliikluse voogude juhtimise kesksest üksusest (Central Flow Management Unit, CFMU). Kõnealused andmed sisaldavad muu hulgas iga üksiku lennu tegeliku marsruudi pikkuse arvutamist. Iga lennu heitkogused arvutati välja meetodite ANCAT 3 (Abatement of Nuisances Caused by Air Transport) ja CASE (Calculation of Emissions by Selective Eguivalence) abil. Varasemate lennunduse heitkoguste kõnealuse arvu- ()) ELT L 275, 25.10.2003, lk 32. tusmeetodi täiendavaks tõhustamiseks kasutati tegelikku kütusetarbimist käsitlevaid andmeid, mille esitas vabataht- likult õhusõidukite käitajate valikrühm, et aidata tõhus- tada modelleerimisel põhineva lähenemisviisi täpsust. Tehti täiendavad arvutused abijõuseadmetega (APU) seotud kütusekulu arvutamiseks. Kasutatud lähenemisviisi kohaselt määrati esiteks kindlaks eri õhusõidukiliikide abijõuseadmete keskmine kütusekulu. Seejärel ekstrapo- leeriti abijõuseadmete kütusekulu üksikud heitekoefit- siendid, et arvutada abijõuseadmete koguheide, kohal- dades protsessi, milles võeti arvesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimunud lendude jaoks tegelikult kasutatud kütuse osa iga õhusõiduki liigi kohta ja maaühendusvoolu kasutust lennujaamades. Heit- kogused, mis vastasid abijõuseadmete kogukütusekulust tulenevatele heitkogustele, lisati iga 2004., 2005. ja 2006. kalendriaasta varasematele lennunduse heitkogus- tele. 2004. kalendriaastal oli direktiivi 2003/87[EÜ I lisas loet- letud lennutegevust sooritanud õhusõiduki aastane heit- kogus 209123 585 tonni CO,. Sellise õhusõiduki hinnanguline heitkogus 2005. kalendriaastal > oli 220703 342 tonni CO, ja 2006. kalendriaastal 228 602 103 tonni CO,. Varasemad lennunduse heitko- gused on määratletud kõnealuste heitkoguste aritmeetilise keskmisena, mis on 219 476 343 tonni CO,. Komisjon konsulteeris Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsuse nr 280/2004/EÜ (ühen- duse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) (2) artikli 9 koha- selt loodud kliimamuutuste komisjoniga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3c lõigete 1 ja 2 kohaldamisel on varasemad lennunduse heitkogused 219 476 343 tonni CO,. (?2) ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.