30.9.2010 Euroopa Liidu Teataja L 256]1 I (Seadusandlikud aktid) OTSUSED EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 862/2010/EL, 22. september 2010, liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artik- lit 185 ja artikli 188 teist lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arva- must (!), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2) ning arvestades järgmist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006JEÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007—2013)) ?) (sseitsmes raamprogramm”) on sätes- tatud ühenduse osalemine mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendusprogrammides, sealhulgas osalemine selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides Euroopa Ühenduse asutamislepingu (,EÜ asutamisleping”) artikli 169 tähenduses. () 29. aprilli 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avalda- mata). (2) Euroopa Parlamendi 16. juuni 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. juuli 2010. aasta otsus. (3) ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. (2) Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta — otsusega 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadus- uuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007—2013) rakendamise eriprogrammi ,Koostöö”) (*) soodustatakse mitut teema- valdkonda hõlmavat lähenemisviisi, mis on seotud ühe või mitme seitsmenda raamprogrammi valdkonnaga, ning nimetatakse EÜ asutamislepingu artikli 169 kohast algatust ühiste Läänemere uuringute vallas ühe valdkon- nana, mis sobib ühenduse osalemiseks ühiselt rakendata- vates riiklikes teadusprogrammides. Läänemere, Euroopas asuva poolsuletud sisemere ökosüs- teem on üks maailma suurimaid riimveekogusid, mida on olulisel määral mõjutanud paljud looduslikud ja inimte- gevusest põhjustatud survetegurid, nagu uputatud keemiarelvadest, näiteks Teise maailmasõja ajast päri- nevad sõjagaasid, ja raskmetalliühenditest, orgaanilistest ainetest, radioaktiivsest materjalist ning kütteõli- ja nafta- reostusest tingitud saastatus. Põllumajanduse areng Läänemere valgalal on samuti toonud kaasa ulatuslikku eutrofeerumist põhjustava väetiste ja orgaaniliste ainete üleliigse juurdevoolu ning mitteendeemiliste võõrliikide sissetoomise keskkonda. Kalavarude mittesäästev kasuta- mine ja kliimamuutused põhjustavad algse bioloogilise mitmekesisuse vähenemist. Need tegurid ja ka jätkuv inimtegevus, sealhulgas infrastruktuuriprojektid otseselt mererannikul ja selle vahetus läheduses ning Läänemere valgalal, samuti ökoloogiliselt mittesäästev turism, halvendavad loodusliku keskkonna seisundit. See kõik kahandab tõsiselt Läänemere suutlikkust tagada säästval viisil kaubad ja teenused, millest inimesed otseselt ja kaudselt sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike hüvede tasandil sõltuvad. (4) ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.