L 235/26 Euroopa Liidu Teataja 10.9.2011 KOMISJONI OTSUS, 26. jaanuar 2011, milles käsitletakse Saksamaa antud riigiabi C 7/10 (ex CP 250/09 ja NN 5/10) ,,Ettevõtte tulumaksu seadus, saneerimisklausel” (teatavaks tehtud numbri K(2011) 275 all) (Ainult saksakeelne tekst on autentne) (EMPs kohaldatav tekst) (2011/527/EL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimi- mise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (!), võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a, olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi eespool nimetatud sätete alusel (?) ning arvestades järgmist: 1. MENETLUS (1) — Komisjon saatis 5. augusti ja 30. septembri 2009. aasta kirjas Saksamaale teabenõude ettevõtte tulumaksu seaduse (edaspidi ,KStG”) paragrahvi 8c kohta. Saksamaa ametiasutused vastasid sellele 20. augusti ja 5. novembri 2009. aasta kirjaga. 24. veebruari 2010. aasta otsusega algatas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud ametliku uurimismenetluse. (2)yp>=—s— Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas (?). Samal ajal kutsuti huvitatud isikuid üles märkusi esitama. (3) Saksamaa ametiasutused vastasid oma 9. aprilli 2010. aasta kirjas. (4) — 9. aprillil ja 3. juunil 2010. aastal toimusid Brüsselis kohtumised Saksamaa esindajatega. Saksamaa edastas 2. juulil 2010. aastal täiendavat teavet. Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt. (*) Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 107 ja 108. Kõnealuste artiklite paarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. (2) ELT C 90, 8.4.2010, lk 8. (3) Vt joonealune märkus 2. (5) (7) 2. MEETME KIRJELDUS 2.1. Taustteave Ettevõtjaid maksustatakse Saksamaal peamiselt tulumak- suseaduse (edaspidi ,EStG”) ja KStG alusel. EstG para- grahvi 10d lõike 2 kohaselt võib ühe majandusaasta kahjumi üle kanda, st et maksustatavat sissetulekut järg- mistel maksustamisaastatel on võimalik maksutõhususe põhimõtte järgi vähendada kogusummas kuni üks miljon eurot aastas. Nimetatud kahjumi ülekandmise võimalus kehtib KStG paragrahvi 8 lõike 1 kohaselt ka ettevõtja- tele, kes peavad tasuma ettevõtte tulumaksu. Kahjumi ülekandmise võimalust hakati kasutama selleks, et asuti ostma ammu mis tahes äritegevuse lõpetanud ettevõtjaid, kelle kahjumit oli siiski võimalik üle kanda (nn riiulifirmad, ingl empty-shell companies). Selliste riiulifirmade ostmise tõkestamise eesmärgil piiras Saksamaa seadusandja 1997. aastal kahjumi ülekandmise võimalust, kehtestades KStG paragrahvi 8 lõikes 4 nn riiulifirmade ostmise sätte. Nimetatud sättega piirati kahjumi ülekandmise võimalust ettevõtjatele, kes olid kahjumiga ettevõtjatega õiguslikult ja majanduslikult identsed. Säte ei sisalda küll mõiste ,majanduslikult identne” määratlust, kuid selles on selle esitatud üks nega- tiivne näide ja kaks positiivset näidet: a) majandusliku identsusega ei ole tegemist juhul, kui üle poole kapitaliühingu osalusest kantakse üle ja kapita- liühing jätkab või taasalustab oma äritegevust valda- valt uue käibekapitaliga; b) majandusliku identsusega on seevastu tegemist juhul, kui uus käibekapital on mõeldud üksnes ettevõtja saneerimiseks, mis on põhjustanud säilinud kahjumi mahaarvamise, ning kui ettevõtja jätkab järgneva viie aasta kestel äritegevust majanduslike tingimuste üldo- lukorraga võrreldavas ulatuses;