22.12.2011 LET | Euroopa Liidu Teataja L 341/33 KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1368/2011, 21. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1121/2009, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse määruse IV ja V jaotises sätestatud põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate toetuskavadega, ning määrust (EÜ) nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetus- kavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustoot- jate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247]2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (!) eriti selle artikli 142 punkte c, ] ja n, ning arvestades järgmist: Toetudes komisjoni määruse (EÜ) nr 1121/2009 C) ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1122/2009 () rakendamisel saadud kogemustele ning eelkõige riigiasutuste kasutata- vates tugisüsteemides tehtud parandustele, on asjakohane parandada ja lihtsustada nimetatud kahte määrust seoses otsetoetuste haldamise ja seonduva kontrolliga. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 16 lõike 3 teisele lõigule võivad liikmesriigid veiste puhul esitatavas toetusetaotluses kasutada veiste identifitseerimise ja registreerimise elektroonilises andmebaasis sisalduvaid andmeid. On asjakohane täpsustada vastavalt määruse (EÜ) nr 1121/2009 artiklile 61 kohaldatava loomapida- misaja algust, kui liikmesriigid on seda võimalust kasu- tanud. Lisaks peaks kõnealustel liikmesriikidel olema liht- suse huvides võimalik asendada kõnealuse määruse artiklis 62 sätestatud taotluse esitamine osalemiskinnituse esitamisega. Määrust (EÜ) nr 1121/2009 tuleks seepärast vastavalt muuta. Määruses (EÜ) nr 1122/2009 sätestatud teatavaid mõis- teid tuleks ajakohastada. Lisaks võetakse alates 2012. aastast kasutusele määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 129 ettenähtud eraldi makstav marjasektori toetus. ()) ELT L 30, 31.1.2009, lk 16. (2?) ELT L 316, 2.12.2009, lk 27. (3) ELT L 316, 2.12.2009, lk 65. (6) Seetõttu tuleks vastavalt muuta pindalatoetuse kavade mõistet ning ette näha nõuetekohane taotluste esitamise kord. Määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt määravad liikmesriigid kindlaks ühtse taotluse esitamise hilisema kuupäeva. Ühtse taotluse esitamise järel on põllumajandustootjatel võimalus oma taotlust muuta määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 14 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Haldus- ja kohapealne kontroll sõltub sellest, millal liikmesriigid saavad kätte lõplikud taotlused. Liikmesriigid, kes otsustavad taotluste esitamise hilis- emaks kuupäevaks määrata kuupäeva, mis on määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikli 11 lõikes 2 kehtestatud hilis- ematest kuupäevadest varasem, peaksid ka suutma kont- rolli alustada ja selle lõpetada varem. Kõnealustel liikmes- riikidel tuleks seega lubada kehtestada ühtses taotluses tehtavate muudatuste hilisemaks kuupäevaks varasem kuupäev, kui on artikli 14 lõikes 2 kehtestatud hilisem kuupäev. Selleks et põllumajandustootjatel oleks aga piisavalt aega võimalikest muutustest teatamiseks, ei tohiks kõnealune kuupäev olla varasem kui 15 päeva pärast liikmesriigi määratud hilisemat kuupäeva ühtse taotluse esitamiseks. Tootmiskohustusega sidumata pindalatoetuse kasutusele- võtu tõttu piirdub kohapealne kontroll sageli asjaomase pindala suuruse ja toetuskõlblikkuse kontrollimisega. Kohapealset kontrolli tehakse peamiselt kaugseire teel. Samal ajal ajakohastavad liikmesriigid korrapäraselt oma põldude identifitseerimise süsteemi. Selliseks ajakohas- tamiseks kasutatav metoodika võib sarnaneda kohapealse kontrolli teostamisega kaugseire teel. Seetõttu on lihtsuse huvides ja halduskulude vähendamiseks asjakohane lubada liikmesriikidel, kes korrapäraselt ajakohastavad oma põldude identifitseerimise süsteemi, kasutada selle tulemusi asendamaks osa traditsioonilisest kohapealsest kontrollist. Selleks, et alusetult tehtud maksete risk ei suureneks, tuleks määrata kindlaks kriteeriumid, mida peavad täitma seda võimalust kasutavate liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemid. Kõnealused kriteeriumid peaksid eelkõige hõlmama ajakohastamise korrapärasust ja sisu, kasutatavate ortofotode üksikasju, põldude iden- tifitseerimise süsteemi nõutavat kvaliteeti ning maksi- maalset aastast veamäära. Nõuet, mille kohaselt peavad põllumajandusettevõtte veised vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise,