11.1.2012 Euroopa Liidu Teataja L 7/3 OTSUSED KOMISJONI OTSUS, 20. detsember 2011, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (teatavaks tehtud numbri K(2011) 9380 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2012/21/EL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 106 lõiget 3, ning arvestades järgmist: Aluslepingu artiklis 14 sätestatakse, et liit, ilma et see piiraks aluslepingu artiklite 93, 106 ja 107 kohaldamist, peab kasutama oma volitusi hoolitsemaks selle eest, et üldist majandushuvi pakkuvad teenused toimiksid selliste põhimõtete ja tingimuste alusel, mis võimaldavad neil täita oma eesmärki. Et teatavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid saaks osutada tingimustes, mis võimaldaksid neil täita oma eesmärki, võib olla vajalik riigi rahaline toetus mõningate või kõigi avaliku teenindamise kohustustest tulenevate spetsiifiliste kulude katmiseks. Kooskõlas alus- lepingu artikliga 345, nii nagu seda tõlgendab Euroopa Liidu Kohus, ei ole oluline, kas selliseid üldist majandus- huvi pakkuvaid teenuseid osutavad riiklikud või eraette- võtjad. Sellega seoses on aluslepingu artikli 106 lõikes 2 sätes- tatud, et ettevõtjad, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine või kes on fiskaalmonopolid, alluvad aluslepingu — eeskirjadele, eelkõige konkurentsieeskirjadele, niivõrd kui nende eeskirjade kohaldamine ei takista juriidiliselt või faktiliselt ülesannete täitmist. See ei tohiks siiski kaubanduse arengut mõjutada sellisel määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. (4) Euroopa Kohus leidis kohtuasja Altmark otsuses, (!) et avalike teenuste osutamiseks antavat hüvitist ei loeta riigi- abiks aluslepingu artikli 107 tähenduses, kui on korraga täidetud neli tingimust. Esiteks peab abi saav ettevõtja olema reaalselt vastutav avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest ja see kohustus peab olema täpselt määrat- letud. Teiseks peavad kulude hüvitamise parameetrid olema objektiivsed, läbipaistvad ja eelnevalt kehtestatud. Kolmandaks ei tohi hüvitis ületada avaliku teenuse osuta- mise kohustuse täitmisega kaasnevate kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit nende kohustuste täitmise eest. Ja lõpuks — kui avaliku teenuse osutamise kohustust täitvat ettevõtjat ei ole valitud riigihankemenet- luse raames, mis võimaldaks valida välja pakkuja, kes suudab nimetatud teenuseid osutada ühiskonnale mada- laimate kuludega, tuleb vajaliku hüvitise suuruse määra- miseks analüüsida kulusid, mida kannaks nimetatud kohustuste täitmisel ettevõtja, mida juhitakse nõueteko- haselt ja millel on vajalikud vahendid. Kui kõnealused tingimused ei ole täidetud ning kui alus- lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldatavuse tingimused on täidetud, on avalike teenuste eest makstav hüvitis riigiabi, mis on hõlmatud aluslepingu artiklitega 93, 106, 107 ja 108. Lisaks käesolevale otsusele on riigiabi eeskirjade kohalda- misel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes asjakohased veel kolm inst- rumenti: a) uues komisjoni teatises Euroopa Liidu riigiabi eeskir- jade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakku- vate teenuste osutamise eest makstava hüvitise (1) Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans ja Regierungspräsidium Magdeburg vs. Nahverkehrsgesellschaft Altmark, EKL 2003, lk 1-7747.