15.4.2010 Euroopa Liidu Teataja L 95/1 I (Seadusandlikud aktid) DIREKTIIVID EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/13/EL, 10. märts 2010, audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (!) ning arvestades järgmist: (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552]JEMÜ (audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaal- meedia teenuste direktiiv)) 2?) on korduvalt oluliselt muudetud ). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. Mitmesuguste tehnoloogiate abil üle piiride osutatavad audiovisuaalmeedia teenused on üks liidu eesmärkide (!) Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2009. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsus. (?) EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23. Akti algpealkiri oli ,Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutege- vust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta”. ) Vt I lisa A osa. saavutamise viise. Vajalikud on teatavad meetmed, et võimaldada ja tagada üleminek riigisisestelt turgudelt ühisele programmide tootmise ja levitamise turule ning sätestada ausa konkurentsi tingimused, ilma et see piiraks audiovisuaalmeedia teenuste rolli avalike huvide teeni- misel. Euroopa Nõukogu on vastu võtnud piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni. Audiovisuaalmeedia teenuste edastamise uute tehnoloo- giate valguses peaks teleringhäälingutegevuse õiguslikus raamistikus arvesse võtma struktuurimuutuste, info- ja sidetehnoloogiate (IST) leviku ja tehnoloogilise arengu mõju ärimudelitele, eriti kommertsringhäälingu rahasta- misele, ning tagama peaks Euroopa infotehnoloogiale ning meediatööstusele ja -teenustele optimaalsed konku- rentsitingimused ning õiguskindluse, samuti kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse. Audiovisuaalmeedia teenused on nii kultuuri- kui ka majandusteenused. Nende kasvav tähtsus ühiskonnale, demokraatiale — eriti teabevabaduse, arvamuste paljususe ja meedia pluralismi tagamisel — haridusele ja kultuurile õigustab nende teenuste suhtes erieeskirjade kohaldamist. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 167 lõikes 4 nõutakse, et liit võtaks nimetatud aluslepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et austada ja edendada kultuuride mitmekesisust.