25.2.2011 Euroopa Liidu Teataja L 51/21 KOMISJONI OTSUS, 24. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2007/863/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigi taotletud Põhja- Iirimaad käsitlev erand nõukogu . direktiivi 91/676]JEMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (teatavaks tehtud numbri K(2011) 1033 all) (Ainult ingliskeelne tekst on autentne) (2011/128/EL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676JEMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest,(!) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta  maale laotada, erineb direktiivi 91/676JEMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu pikad kasvupe- rioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. Komisjon võttis 14. detsembril 2007 vastu otsuse 2007/863/EÜ (millega lubatakse Ühendkuningriigi taot- letud Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676]JEMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandu- sest lähtuva nitraadireostuse eest), (2?) millega lubas Põhja- Iirimaal kasutada põllumajandusettevõtetes, kus on vähe- malt 80% rohumaad, 250kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas. Otsusega 2007/863/EÜ lubatud erandi alla kuulus 2009. aastal Põhja-Iirimaal ligikaudu 150 põllumajandusette- võtet ehk ligikaudu 0,6% põllumajandusettevõtete koguarvust ja 1% põllumajandusmaa netopindalast. Otsuse 2007/863/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2010. Ühendkuningriik esitas 23. septembril 2010 komisjonile taotluse Põhja-Iirimaad käsitleva erandi kehtivusaja piken- damiseks. Taotlus sisaldas põhjendust « direktiivi 91/676JEMÜ III lisa punkti 2 kolmandas lõigus sätes- tatud objektiivsete kriteeriumide alusel. (1) EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. (2) ELT L 337, 21.12.2007, lk 122. (5) (7) Ühendkuningriik on Põhja-Iirimaaga seoses võtnud vastu uue tegevuskava ajavahemikuks 2011. aasta jaanuarist kuni 2014. aasta detsembrini, milles säilitatakse suures osas kuni 31. detsembrini 2010 kehtiva tegevuskava meetmed ning mida kohaldatakse kogu Põhja-Iirimaa territooriumil. Põhja-Iirimaa mageda pinnavee nitraadisisaldus on endi- selt suhteliselt väike; 2008. aastal oli 99,7 % seirejaa- mades keskmine mnitraadisisaldus alla 25 mg NO,/l. Ajavahemikul 2005-2008 jäi keskmine nitraadisisaldus mageda pinnavee seirekohtades üldiselt stabiilseks või vähenes, sealhulgas valgaladel, kus erandeid kohaldavate põllumajandusettevõtete osakaal on kõige suurem. Põhjavee keskmine mnitraadisisaldus oli 2008. aastal 91,9 % seirejaamades alla 25 mg NO;,/l ning see on sarnaselt pinnaveega stabiilne või näitab vähenemise märke. Ajavahemikul 2006—2010 vähenes Põhja-Iirimaal kari- loomade arv: lammaste arv vähenes 12,5 %, kodulindude arv 11,5 % ja veiste arv 4,7 %, üksnes sigade arv suurenes 9,8 %. Põhja-Iirimaa põllumajandus põhineb jätkuvalt peamiselt rohumaade kasutamisel. Ajavahemikul 2006—-2010 vähenes Põhja-Iirimaa põllu- majandusettevõtetes toodetud Jlämmastikku sisaldava sõnniku kogus 6,4 %, samas kui loomasõnniku kasutus- kogus hektari kohta vähenes 4,7 %. Sõnnikulaotuseks kasutatav põllumajandusmaa vähenes 1,7% võrra. Põhja-Iirimaal pärineb lämmastikku sisaldav sõnnik peamiselt veistelt, neile järgnevad lambad, kodulinnud ja sead. Limmastikku sisaldava sõnniku üldine vähenemine on peamiselt tingitud veisekasvatussektori kahanemisest, muutused on ajendatud ennekõike lihaveiste ja nende järglaste arvu vähenemisest.