31.5.2012 Euroopa Liidu Teataja L 141/7 KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 456/2012, 30. mai 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75JEÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katar- raalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (!) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c, artikleid 11 ja 12 ning artikli 19 kolmandat lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Komisjoni määruses (EÜ) nr 1266/2007 (2) on sätestatud lammaste katarraalse palavikuga seotud tõrje-, järelevalve- ja seire-eeskirjad ning loomade veo piirangud kitsendus- tega tsoonides ja sealt välja. Samuti on seal kindlaks määratud tingimused, mille alusel tehakse direktiiviga 2000/75J/EÜ ette nähtud väljaviimiskeelu suhtes erandeid vastuvõtlike loomade ja nende sperma, munarakkude ja embrüote veo puhul, sealhulgas lammaste katarraalse palaviku vastaste vaktsiinide kasutamise eeskirjad. Praegu kehtivate eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud direktiivis 2000/75/EÜ, ei ole lubatud väljaspool kaitstud alasid lammaste katarraalse palaviku vastaseid vaktsiine kasutada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta direktiiviga 2012/5/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/75/JEÜ lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise osas, ) on direktiivis 2000/75]EÜ « sätestatud = vaktsineerimise — eeskirjad muudetud paindlikumaks, et lammaste katarraalse pala- viku vastaseid inaktiveeritud vaktsiine saaks kasutada vaktsineerimisel ka väljaspool neid alasid, mille suhtes kehtivad loomade veo piirangud. Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 muuta. Lisaks on vaja teha muudatusi, et lihtsustada järelevalve- ja seireprotsesse ning kohandada määruses (EÜ) nr 1266/2007 kehtes- tatud eeskirju uusimate teaduslike seisukohtade kohaselt. Lammaste katarraalset palavikku käsitleva epidemioloo- gilise teabe kogumise ja analüüsimise jaoks on määruses (EÜ) nr 1266/2007 ette nähtud, et liikmesriigid peavad edastama lammaste katarraalse palaviku seire ja järele- valve programmide rakendamise raames kogutud andmed lammaste katarraalse palaviku kohta rakenduse Blue- Tongue NETwork (edaspidi ,süsteem BT-Net”) kaudu. ()) EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74. (?) ELT L 283, 27.10.2007, lk 37. () ELT L 81, 21.3.2012, lk 1. (4) (5) (6) Kuid kogemused näitavad, et muude olemasolevate liidus kehtivate teavitamis- ja aruandluskohustuste raames on teave piisavalt kättesaadav. Seega ei ole enam vaja kohus- tust, mille alusel tuleb teavet vahetada süsteemi BT-Net kaudu. Määruses (EÜ) nr 1266/2007, nagu seda on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 123/2009, (4) on antud liikmesriikidele võimalus piiritleda teatud tingimustel »Väiksema riskiga piirkonnad”, et liikmesriigi territooriumi osades, kus viirus ei levi, oleks lihtsam ennetavaid vakt- sineerimisi teha. Direktiivi 2012/5/EL (millega lubatakse lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineerida ka väljaspool kitsendustega tsoone) jõustumise tulemusena ei ole enam vaja sätteid ,väiksema riskiga piirkondade” piiritlemise kohta. Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 6 lõike 2 kohaselt võib liikmesriik otsustada, et eemaldab epidemioloogili- selt asjakohase geograafilise piirkonna kitsendustega tsoo- nist ja kuulutab asjaomase piirkonna haigusevabaks piir- konnaks, kui järelevalvega on tõendatud, et selles piir- konnas ei ole viirust kahe aasta jooksul esinenud. Ent kitsendustega tsooni neis osades, kus vähemalt aasta jooksul (sealhulgas vektori ühe aktiivsusperioodi jooksul) on seire- ja järelevalvetulemused näidanud, et lammaste katarraalse palaviku viiruse eriomane serotüüp või eriomased serotüübid ei ole seal levinud, valitseb oht, et haigus võib seal uuesti levima hakata, kui sama kitsen- dustega tsooni teistest osadest (kus esineb lammaste katarraalset palavikku) tuuakse sisse nakkusohuga loomi. Taolistes olukordades ja selleks et tagada soodsate epide- mioloogiliste tingimuste korral ohutu üleminek haigus- vaba piirkonna staatuse omandamisele, tuleks liikmesrii- kidel lubada piiritleda ,ajutiselt haigusvaba ala” juhul, kui tõendamaks viiruse leviku puudumist on võetud seire- ja järelevalvemeetmeid. EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomis- joni 11. septembril 2008 vastu võetud teadusliku arva- muse ,Risk of Bluetongue Transmission in Animal Tran- sit” (,»Lammaste katarraalse palaviku ülekandumise oht loomade transiidi korral”) C) kohaselt on olemas teoree- tiline võimalus, et loomade transportimisel tuuakse nakkust kandvad sääsed nendega kaasa. Selle ohu võib kõrvaldada, kui sõidukeid puhastataks ja töödeldaks insektitsiidiga või tõrjevahendiga kas enne loomade peale- või mahalaadimist või siis, kui loomi veetakse läbi ala, kus oht on teadaolevalt väike, või siis ajal, mil oht on teadaolevalt väike Et piirata nende ainete (%) ELT L 40, 11.2.2009, lk 3. (5) The EFSA Journal (2008) 795, lk 18—65.