31.5.2013 Euroopa Liidu Teataja L 145/35 KOMISJONI RAKENDUSOTSUS, 29. mai 2013, millega muudetakse otsust 2006/473/EÜ, millega tunnistatakse teatavad kolmandad riigid ja teatavad kolmandate riikide alad vabaks bakteritest Xanthomonas campestris (kõik tsitruselistele patogeensed tüved), Cercospora angolensis Carv. et Mendes ja Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruselistele patogeensed tüved) (teatavaks tehtud numbri C(2013) 3057 all) (2013/253/EL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29JEÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike orga- nismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (!) eriti selle IV lisa A osa I jao punkte 16.2, 16.3 ja 16.4, ning arvestades järgmist: (1) — Komisjoni 5. juuli 2006. aasta otsusega 2006/473/EÜ, millega tunnistatakse teatavad kolmandad riigid ja teatavad kolmandate riikide alad vabaks bakteritest Xant- homonas campestris (kõik tsitruselistele patogeensed tüved), Cercospora angolensis Carv. et Mendes ja Guignardia citri- carpa Kiely (kõik tsitruselistele patogeensed tüved), (?) tunnistatakse teatavad kolmandad riigid ja teatavad kolmandate riikide alad neist kahjulikest organismidest vabaks. (2) Otsusega 2006/473/EÜ on tunnistatud Bangladesh vabaks bakteritest Cercospora angolensis Carv. et Mendes ja Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruselistele pato- geensed tüved). Toidu- ja veterinaaramet korraldas 2010. aasta juunis ja 2013. aasta veebruaris Bangladeshis auditeerimise, millest lähtub, et Bangladeshi ei tuleks enam neist kahjulikest organismidest vabana tunnistada. (3) — Otsusega 2006/473/EÜ on tunnistatud teatavad Brasiilia osariigid vabaks bakteritest Xanthomonas campestris (kõik tsitruselistele patogeensed tüved) ning teatavad Brasiilia osariigid vabaks bakteritest Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruselistele patogeensed tüved). Brasiilia esitatud teabe põhjal ning toidu- ja veterinaarameti 2011. aasta novembris tehtud auditi alusel ei tuleks aga Maranhäo, Mato Grosso ja Roraima ning Amazonase, Bahia, Espirito Santo, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Geraisi, Paranä ja Santa Catarina osariike enam kõnealustest kahjulikest organismidest vabana tunnistada. (4) — Otsusega 2006/473JEÜ on tunnistatud Ghana vabaks bakteritest Cercospora angolensis Carv. et Mendes ja Guig- nardia citricarpa Kiely (kõik tsitruselistele patogeensed tüved). Toidu- ja veterinaaramet korraldas 2012. aasta aprillis ja mais Ghanas auditeerimise, millest lähtub, et Ghanat ei saa enam neist kahjulikest organismidest vabana tunnistada. (1) EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. (2?) ELT L 187, 8.7.2006, lk 35. (5) — Otsusega 2006/473/EÜ on tunnistatud Ameerika Ühend- riigid vabaks bakteritest Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruselistele patogeensed tüved). Kuid Ameerika Ühend- riikide esitatud teabe põhjal ei tuleks Florida osariigis paiknevaid Collieri, Hedry ja Polki maakondi enam kõne- alustest kahjulikest organismidest vabana tunnistada. (6) — Otsusega 2006/473/EÜ on tunnistatud ka Sudaan vabaks bakteritest Xanthomonas campestris (kõik tsitruselistele patogeensed tüved). 2011. aastal sai Lõuna-Sudaan sõltu- matu rahvusriigi staatuse. Seega tuleks ka Lõuna-Sudaan kanda selle otsuse loetellu kui riik, mis on vaba bakteri- test Xanthomonas campestris (kõik tsitruselistele pato- geensed tüved). (7) Seepärast tuleks otsust 2006/473/EÜ vastavalt muuta. (8) Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Otsust 2006/473/EÜ muudetakse järgmiselt. 1) Artiklit 1 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega: »D) Aafrika: Lõuna-Aafrika, Gambia, Ghana, Guinea, Kenya, Sudaan, Lõuna-Sudaan, Svaasimaa ja Zimbab- ». we;”; b) lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega: »b) Brasiilia, v.a järgmised osariigid: Maranhäo, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Minas Gerais, Paranä, Rio Grande do Sul, Roraima, Santa Catarina ja Säo Paulo;”. 2) Artiklis 2 asendatakse punktid a ja b järgmistega: »a) kõik tsitruselisi kasvatavad kolmandad riigid Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Kariibi mere piirkonnas, Aasias (v.a Bangladesh ja Jeemen), Euroopas ja Okeaanias;