L 113/18 Euroopa Liidu Teataja 25.4.2013 KOMISJONI RAKENDUSOTSUS, 23. aprill 2013, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 243/2012/EL (millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm) loodud raadiospektri kasutuse andmiku praktiline kord, ühtne vorm ja metoodika (teatavaks tehtud numbri C(2013) 2235 all) (EMPs kohaldatav tekst) (2013/195/EL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsust nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, (!) eriti selle artikli 9 lõiget 2, ning arvestades järgmist: Otsusega nr 243/2012/EL on loodud spektri praeguse kasutuse andmik nii äri- kui ka avaliku sektori kohta. Andmiku elluviimiseks võetakse vastu rakendusakt, et töötada välja nii praktiline kord ja ühtsed vormid liik- mesriikides spektri praeguse kasutuse kohta andmete kogumiseks ja komisjonile esitamiseks kui ka metoodika, mille alusel analüüsida tehnoloogiasuundumusi ning tule- vast spektrivajadust ja -nõudlust raadiospektripoliitika programmiga hõlmatud poliitikavaldkondades, et teha kindlaks arenevad ja võimalikud olulised spektrikasutused eelkõige selliste teenuste jaoks, mis toimiksid sagedusva- hemikus 400 MHz kuni 6 GHz (edaspidi ,asjaomane spektrivahemik”). Andmiku abiga peaks saama kindlaks teha spektrivahe- mikud, kus võiks praegust spektrikasutust tõhusamaks muuta, eelkõige need vahemikud, mis võiksid sobida ümberjaotamiseks ja spektri ühiseks kasutamiseks raadiospektripoliitika programmis esitatud ELi poliitika toetamise eesmärgil, et käia kaasas tehnoloogiasuundu- mustega ja võtta arvesse tulevasi spektrivajadusi, lähtudes muu hulgas tarbijate ja käitajate nõudmistest ELi polii- tikavaldkondades. Et analüüsida, kuidas kasutavad spektrit eraõiguslikud ehk valdavalt äriotstarbelised ja avalik- õiguslikud ehk valdavalt valitsusasutustest kasutajad, on vaja üksikasjalikumaid andmeid, eelkõige kvantitatiivsed andmeid spektri teatavate osade pakkumise ja nõudluse ning kasutuse kohta, sest praegu kättesaadavad andmed on äärmiselt varieeruvad nii liikmesriigiti kui ka olenevalt sellest, kas spektrit kasutatakse isiklikel, kaubanduslikel või avalik-õiguslikel eesmärkidel. (!) ELT L 81, 21.3.2012, lk 7. (3) Spektrikasutuse andmiku koostamine peaks toimuma aegamööda, et vähendada liikmesriikide halduskoormust, kuid siiski tuleks paika panna kasutusviisist lähtuvad prioriteedid, mille puhul keskendutaks esmalt otsuse nr 243/2012/[EL artiklis 6 osutatud sagedusaladele ja sama otsuse artiklis 8 loetletud liidu poliitikasuundadega seotud sagedusaladele. Eesmärk on luua andmik, mida pidevalt täiustatakse ja mille abil võiks tänu andmete kättesaadavuse ja analüüsi järkjärgulisele paranemisele saavutada spektri tõhusa haldamise kõigis liidu poliitika- suundade seisukohast olulistes sagedusalades. Kõige kiiremas korras tuleks andmiku alusel määrata kindlaks vähemalt 1 200 MHz laiune sagedusvahemik, mis oleks sobilik traadita lairibasideks vastavalt otsuse nr 243/2012/[EL artikli 3 punktile b, ning suurendada tule- muslikkust ja paindlikkust, edendades muu hulgas vaja- duse korral spektri kollektiivset ja jagatud kasutamist, nagu on ette nähtud otsuse artikli 4 lõikes 1. Liikmesriigid peaksid andmed esitama võimalikult ühtsel viisil kas Euroopa Kommunikatsioonibüroo raadiosage- duste infosüsteemi (EFIS) kaudu või otse komisjonile juhul, kui avalik-õiguslikelt kasutajatelt ja riigiasutustelt kogutud teave on piiratud kasutusega või konfident- siaalne. Andmete kogumise konkreetsed ühtsed vormid võivad olla väga erinevad olenevalt kasutusviisist ja sage- dusalast ning teatavatel juhtudel ei pruugi andmed olla (konkreetses) ühtses vormingus kättesaadavad. Et siiski tagada kättesaadavate andmete komisjonile analüüsimi- seks esitamine tõhusal moel, peaksid liikmesriigid koguma andmeid masinloetaval kujul, et elektrooniline andmevahetus komisjoni ja EFISega saaks toimuda samas vormingus. Lisaks kättesaadavate asjakohaste andmete esitamisele peaksid liikmesriigid koostöös komisjoniga parandama andmete kvaliteeti ja võrreldavust, et arendada andmiku tõhusust konkreetse sagedusala jaoks sobival ja asjako- hasel moel ning leida andmetele võrreldav vorming, ilma et see tooks kaasa täiendavat halduskoormust. Täiendavaid andmeid võiks saada ka avalikest konsultat- sioonidest ja uuringustest. Samuti võiks andmikus kasu- tada andmeid, mida esitavad vabatahtlikkuse alusel liik- mesriigid ja eraõiguslikud isikud, kes tegelevad spektri pideva jälgimisega selleks, et hallata spektrit kohalikul