L 347/104 Euroopa Liidu Teataja 20.12.2013 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1291/2013, 11. detsember 2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm ,Horisont 2020” aastateks 2014—2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/JEÜ (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (2) — Samuti on liidul eesmärk tagada liidu tööstuse konku- võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3 ja artikli 182 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parla- mentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arva- must ('), võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (?), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3) ning arvestades järgmist: (1) — Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikku ja tehno- loogilist baasi, luues selleks Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslikud teadmised ja tehnoloogia ringlevad vabalt, ning innustades liitu liikuma edasi teadmusühis- konna suunas ning saama majanduslikult konkurentsivõi- melisemaks ja jätkusuutlikumaks oma tööstusvaldkonnas. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks liit kasutama teadus- uuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja innovatsiooni, edendama rahvusvahelist koostööd, levi- tama ja optimeerima tulemusi ning stimuleerima koolitust ja liikuvust. (1) ELT C 181, 21.6.2012, lk 111. (2) ELT C 277, 13.9.2012, lk 143. ) Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus. rentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. Selleks tuleks edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Liit kohustub ellu viima strateegia ,Euroopa 2020”, milles on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majandus- kasvu eesmärgid, tõstes esile teadusuuringute ja innovat- siooni kui sotsiaalse ja majandusliku õitsengu ning kesk- konnasäästlikkuse peamiste mõjurite rolli ning võttes eesmärgi suurendada teadus- ja arendustegevuse rahasta- mist, et meelitada ligi erainvesteeringuid kuni kahe kolmandikuni koguinvesteeringutest, jõudes seega 2020. aastaks kumulatiivse summani 3 % sisemajanduse kogu- produktist (SKP), töötades ühtlasi välja innovatsiooni intensiivsust kajastava näitaja. Liidu üldeelarve peaks peegeldama seda edasipüüdlikku eesmärki, tehes nihke tulevikku suunatud investeeringute rahastamise suunas, nagu teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon. Sellega seoses on strateegia ,Euroopa 2020” juhtalgatuses ,Inno- vatiivne liit” sätestatud strateegiline ja lõimitud teadus- uuringute ja innovatsiooni käsitlus, mis hõlmab raamis- tikku ja eesmärke, millest tuleks liidus teadusuuringute ja innovatsiooni tulevases rahastamises lähtuda. Teadus- uuringud ja innovatsioon on tähtsad tegurid ka teistes strateegia ,Euroopa 2020” juhtalgatustes, eelkõige juhtal- gatustes ,Ressursitõhus Euroopa”, ,Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” ja ,Euroopa digitaalne tegevuskava” ning muudes poliitikaeesmärkides, nagu kliima- ja ener- giapoliitika. Peale selle on strateegia ,Euroopa 2020” teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud eesmärkide saavutamiseks tähtis roll ühtekuuluvuspoliitikal, mis suurendab suutlikkust ja aitab jõuda tipptasemeni. Komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises "ELi eelarve läbivaatamine" on sõnastatud peamised põhimõtted, millest liidu tulevase üldeelarve puhul tuleks lähtuda: keskendumine vahenditele, mis annavad tõendatult liidu lisaväärtust, tulemuspõhisem tegevus ning muude avaliku ja erasektori rahastamisallikate parem ärakasutamine. Samuti tehakse selles ettepanek koondada kõik liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise vahendid ühise strateegilise raamistiku alla. Euroopa Parlament kutsus oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis (4) üles liidu teadusuuringute ja inno- vatsiooni rahastamist radikaalselt lihtsustama, rõhutas (4) ELT C 74 E, 13.3.2012, lk 34.