12.3.2014 Euroopa Liidu Teataja L 71/3 OTSUSED NÕUKOGU OTSUS 2014/129/ÜVJP, 10. märts 2014, millega edendatakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustikku massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1, ning arvestades järgmist: Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi »massihävitusrelvade leviku vastane ELi strateegia”), mille III peatükis on esitatud loetelu meetmetest, mida on vaja võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides massihävitus- relvade leviku vastu võitlemiseks. Liit rakendab massihävitusrelvade leviku vastast ELi stra- teegiat aktiivselt ja viib ellu selle III peatükis loetletud meetmeid, näiteks arendades vajalikke struktuure liidus. Nõukogu võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu järel- dused ja dokumendi pealkirjaga ,Euroopa Liidu uued tegevussuunad massihävitusrelvade ja nende kandesüstee- mide leviku vastases võitluses” (edaspidi ,uued tegevus- suunad”), milles sätestatakse, et massihävitusrelvade levik on jätkuvalt üks suuremaid julgeolekuprobleeme ning massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika on ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) oluline osa. Uutes tegevussuundades kutsub nõukogu pädevaid nõukogu koosseise ja organeid, komisjoni, teisi institut- sioone ja liikmesriike üles võtma nimetatud dokumendi kohaseid konkreetseid järelmeetmeid. Uutes tegevussuundades rõhutab nõukogu, et massihävi- tusrelvade leviku tõkestamiseks võetavate liidu meetmete jaoks võiks olla kasulik toetus, mida annab massihävitusrelvade leviku tõkestamise alal tegutsev valitsusväline võrgustik, kuhu  kuuluvad — liidu strateegilistele valdkondadele spetsialiseerunud välispolii- tika instituudid ja uurimiskeskused, kes kasutavad ära juba olemas olevaid kasulikke võrgustikke. Sellist võrgus- tikku saaks laiendada, et see hõlmaks institutsioone kolmandates riikides, kellega liit peab konkreetseid massi- hävitusrelvade leviku tõkestamise alaseid dialooge. Euroopa Ülemkogu võttis 15. ja 16. detsembril 2005 vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi ,väike- ja kergrelvade alane ELi strateegia”), milles on sätestatud suunised liidu tegevuseks väike- ja kergrelvade valdkonnas. Väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias esitatakse seisukoht, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebasea- duslik hankimine ja salakaubavedu kujutab tõsist ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Väike- ja kergrelvade alases ELi strateegias on muude eesmärkide hulgas märgitud, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona pakkumise ja destabiliseeriva leviku vastaste rahvusvaheliste, piirkondlike või liidu ja selle liikmesriikide siseste mehhanismide arendamisel on vaja edendada tegelikku mitmepoolsust. Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu > otsuse 2010/430/ÜVJP, (!) millega loodi massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegelevate sõltumatute mõttekodade võrgustik ja nähti ette, et selle otsuse tehni- list rakendamist teostab massihävitusrelvade leviku tõkes- tamise ELi konsortsium (edaspidi ,konsortsium”). Konsortsiumi valimine ainsaks toetusesaajaks on käes- oleval juhul põhjendatud, kuna liit, keda toetavad liik- mesriigid, soovib jätkata viljakat koostööd Euroopa mõttekodade võrgustikuga, mis aitab luua Euroopa ühtse arusaama massihävitusrelvade leviku tõkestamisest () Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/430J/ÜVJP, millega luuakse massihävitusrelvade leviku tõkestamise valdkonnaga tegele- vate sõltumatute mõttekodade Euroopa võrgustik massihävitusrel- vade leviku vastase ELi strateegia rakendamise toetamiseks (ELT L 202, 4.8.2010, lk 5).