L 354/62 Euroopa Liidu Teataja 28.12.2013 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1381/2013, 17. detsember 2013, millega luuakse õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm aastateks 2014—-2020 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 19 lõiget 2, artikli 21 lõiget 2 ning artikleid 114, 168, 169 ja 197, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parla- mentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arva- must ('), võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3) ning arvestades järgmist: (1) (2) Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimvää- rikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigus- riik ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valit- sevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning meeste ja naiste võrdõiguslikkus. Inimestel on õigus kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu (,ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu lepin- guga (,ELi leping”) neile antud õigusi. Lisaks kajastab Euroopa Liidu põhiõiguste harta (,harta”), mis Lissaboni lepingu jõustumisel muutus kogu liidus õiguslikult sidu- vaks, liidus isikutele antud põhiõigusi ja vabadusi. Neid õigusi tuleks edendada ja kaitsta. Tuleks tagada nende õiguste ja rahvusvahelistest konventsioonidest (millega liit on ühinenud, nagu näiteks Ühinenud Rahvaste Orga- nisatsiooni puudega inimeste õiguste konventsioon) tule- nevate õiguste täielik kasutamine ning tuleks kaotada kõik tõkked. Lisaks kaasnevad nende õigustega vastutus ning kohustused teiste inimeste, inimühiskonna ja tule- vaste põlvkondade ees. Euroopa Ülemkogu kinnitas Stockholmi programmis (*) taas prioriteeti arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel (1) ELT C 191, 29.6.2012, lk 108. ()) ELT € 277, 13.9.2012, lk 43. ) Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. detsembri 2013. aasta otsus. (*) ELT C 115, 4.5.2010, lk 1. rajanevat ala ning määras oma poliitiliseks prioriteediks õigustel põhineva Euroopa saavutamise. Rahastamist nimetati ühe olulise vahendina Stockholmi programmi poliitiliste prioriteetide edukaks rakendamiseks. Alus- lepingutes ja Stockholmi programmis sätestatud ambit- sioonikad eesmärgid tuleks saavutada luues muu hulgas ajavahemikuks 2014—2020 paindliku ja tõhusa õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmi (,pro- gramm”), mis peaks hõlbustama planeerimist ja rakenda- mist. Programmi üldiseid ja konkreetseid eesmärke tuleks tõlgendada kooskõlas Euroopa Ülemkogu määratletud asjaomaste strateegiliste suunistega. Komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises, mis käsitleb Euroopa 2020. aasta strateegiat, on sätestatud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu « strateegia. Euroopa 2020. aasta strateegia konkreetsete eesmärkide ja juhtalgatuste toetamiseks ja majanduskasvu soodus- tamiseks kavandatud mehhanismide hõlbustamiseks tuleks ühe põhielemendina kujundada välja hästi toimiv õigusel rajanev ala, kus on kaotatud takistused piiriüleste kohtumenetluste korraldamisele ja õiguskaitse kättesaa- davusele piiriüleste juhtumite korral. Mittediskrimineerimine on liidu oluline põhimõte. ELi toimimise lepingu artikkel 19 osundab sammude astumi- sele, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Mittediskriminee- rimise põhimõte on kirjas ka harta artiklis 21, mida tuleks kohaldada harta artikli 51 piirides ja sellega koos- kõlas. Tuleks arvestada diskrimineerimise eri vormide erisusi ja töötada paralleelselt välja vastavad meetmed ühel või mitmel põhjusel diskrimineerimise ennetamiseks ja takistamiseks. Programmi tuleks rakendada viisil, mis suurendaks vastastikku samade eesmärkide saavutamiseks võetud liidu meetmete mõju, pidades eelkõige silmas komisjoni 5. aprilli 2011. aasta teatist ,Romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistik aastani 2020” (5) ning nõukogu 19. mai 2011. aasta järeldusi, mis puudutavad romasid käsitlevate riiklike integratsioonistra- teegiate ELi raamistikku aastani 2020, milles kutsutakse liikmesriike üles, süvalaiendamise põhimõtet järgides, käsitlema romade sotsiaalset ja majanduslikku tõrjutust neljas võtmetähtsusega valdkonnas — haridus, tööhõive, tervishoid ja eluase, ning samuti tagades, et romasid ei diskrimineerita, vaid nende põhiõigusi tunnustatakse võrdselt teiste kodanikega, ning võtma meetmeid, et kõrvaldada eksisteeriv segregatsioon, eelkõige hariduse ja eluaseme valdkonnas. (6) ELT C 258, 2.9.2011, lk 6.