L 316/12 Euroopa Liidu Teataja 14.11.2012 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1025/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15JEMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/JEÜ, 94/25JEÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22JEÜ, 2007/23)JEÜ, 2009/23]JEÜ ja 2009/105]JEÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parla- mentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arva- must ('), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (?) ning arvestades järgmist: Kooskõlas nende aluspõhimõtetega on tähtis, et kõik asjaomased huvitatud isikud, riigiasutused ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) kaasa arvatud, oleksid asjakohaselt riiklikku ja Euroopa standardimis- protsessi kaasatud. Riikide standardiorganisatsioonid peaksid ka sidusrühmade osalemist innustama ja hõlbus- tama. Euroopa standardimine aitab parandada ettevõtete konkurentsivõimet, hõlbustades eelkõige kaupade ja teenuste vaba liikumist, võrkude koostalitlusvõimet, kommunikatsiooni, tehnika arengut ja innovatsiooni. Euroopa standardimine tugevdab Euroopa tööstuse konkurentsivõimet maailmas, eriti kui see toimub koos- kõlastatult rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega, nimelt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO), Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) ja Rahvus- vahelise Telekommunikatsiooni Liiduga (ITU). Standardid avaldavad majandusele tavaliselt märkimisväärselt soodsat mõju, soodustades näiteks siseturu majanduslikku põimu- mist, uute ja täiustatud toodete või turgude väljaarenda- mist ning parandades tarnetingimusi. Standardite kasuta- mine suurendab seega tavaliselt konkurentsi ning vähendab toodangu ja müügiga seotud kulusid, tuues kasu majandusele tervikuna ja eelkõige tarbijatele. Stan- darditega saab hoida ja parandada kvaliteeditaset, anda teavet ning tagada koostalitlusvõime ja kokkusobivuse, (1) — Standardimise esmane eesmärk on määratleda vabataht- suurendades seeläbi ohutust ja väärtust tarbijate jaoks. likud tehnilised kirjeldused või kvaliteedinõuded, millele võiksid vastata praegused või tulevased tooted, tootmis- pro tsessid ja teenused. . StaRdardlmlne võib holmat;% (4)4 Euroopa standardeid võtavad vastu Euroopa standardior- mitmesuguseid valdkondi, näiteks konkreetse toote eri anisatsioonid: CEN. Cenelec ja ETSI kvaliteediklasside või suuruste standardimine või tehni- g ° , ) : liste kirjelduste standardimine toote- või teenuseturgudel, kus on olulised kokkusobivus ja koostalitlusvõime teiste toodete või süsteemidega. (5) Euroopa standardid mängivad siseturul väga olulist rolli, kuna näiteks eeldatakse, et tänu harmoneeritud standar- dite kasutamisele vastavad turustatavad tooted asjaomaste liidu ühtlustamise õigusaktidega nende suhtes kehtestatud (2)p cX ( Euroopa standardimist korraldatakse asjaomaste sidusrüh- olulistele nõuetele. Need nõuded peaksid olema täpselt made poolt ja nende jaoks kas riikide esinduste (Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Stan- dardikomitee (Cenelec)) või vahetu osalemise kaudu (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite — Instituut (ETSI)) ning selle aluseks on Maailma Kaubandusorgani- satsiooni (VTO) poolt standardimise valdkonnas tunnus- tatud põhimõtted, nagu ühtsus, läbipaistvus, avatus, konsensus, kohaldamise vabatahtlikkus, erihuvidest sõltu- matuks jäämine ja tõhusus (edaspidi ,aluspõhimõtted”). (1) ELT C 376, 22.12.2011, lk 69. (2) Euroopa Parlamendi 11. septembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa sõnastatud, et vältida väärtõlgendamist Euroopa standar- diorganisatsioonide poolt. Standardimine muutub rahvusvahelises kaubanduses ja turgude avamisel järjest tähtsamaks. Liit peaks püüdma edendada Euroopa ja rahvusvaheliste standardiorganisat- sioonide vahelist koostööd. Samuti peaks liit edendama kahepoolseid suhteid kolmandate riikidega, et kooskõlas- tada standardimistegevust ja edendada Euroopa standar- deid, näiteks lepingute sõlmimiseks peetavatel läbirää- Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta kimistel või standardimisekspertide lähetamisel kolman- otsus. datesse riikidesse. Lisaks peaks liit ergutama Euroopa