23.11.2012 Euroopa Liidu Teataja L 325/1 I (Seadusandlikud aktid) OTSUSED EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1093/2012JEL, 21. november 2012, Euroopa kodanike aasta kohta (2013) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 21 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parla- mentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arva- must (!), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (?), ning arvestades järgmist: (1) Liit rajaneb inimväärikuse, vabaduse, võrdsuse ja solidaar- suse jagamatutel ja universaalsetel põhiväärtustel ning põhineb demokraatia ja õigusriigi põhimõtetel. Need on liikmesriikide aluspõhimõtted ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, soli- daarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus. Igal liidu kodanikul on ja peaksid olema Euroopa Liidu lepingus (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimi- mise leping) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätes- tatud õigused. Maastrichti lepinguga võeti 1993. aastal kasutusele liidu kodakondsuse mõiste. Liidu kodakondsusega seonduvaid õigusi tugevdati veelgi Amsterdami lepinguga 1999. aastal ja Lissaboni lepinguga 2009. aastal. Aastal 2013 möödub 20 aastat liidu kodakondsuse loomisest. Lissaboni lepingu artikli 1 punktis 12 ja artikli 2 punktis 34 (nüüd ELi lepingu artikkel 9 ja ELi toimimise lepingu (*) ELT C 181, 21.6.2012, lk 137. (2) Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus. (3) artikkel 20) sätestatakse, et isik, kellel on mõne liikmes- riigi kodakondsus, on liidu kodanik, et liidu kodakondsus täiendab liikmesriikide kodakondsust ja et liidu kodanikel on asutamislepingutes sätestatud õigused ja kohustused. Lissaboni lepingu artikli 2 punktis 35 (nüüd ELi toimi- mise lepingu artikkel 21) sätestatakse liidu kodanike vabalt liikumise ja elamise õigus. »Stockholmi programmis — avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel” (3) seati kodanikud vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna Euroopa polii- tika keskmesse. Programmi eesmärk on Euroopa Liidu muutmine kodanikukesksemaks, edendades muu hulgas kodanike õigusi, eelkõige liikumisvabaduse õigust ja õigusi, mis võimaldavad liidu kodanikel osaleda aktiivselt liidu demokraatlikes protsessides. Euroopa Parlament esitas 15. detsembri 2010. aasta reso- lutsioonis põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2009) ja tulemusliku rakendamise kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (*) komisjonile üleskutse nimetada Euroopa aasta 2013 Euroopa kodanike aastaks, et seeläbi hoogustada arutelu Euroopa kodakondsuse ja kodakond- susega seonduva terminoloogia ning selle ulatuse ja sisu üle ning teavitada ELi kodanikke nende õigustest, esmajoones Lissaboni leppe jõustumisest tulenevatest uutest õigustest, ja nende õiguste kasutamise võimalus- test. Aasta 2013 tuleks nimetada Euroopa kodanike aastaks. Euroopa kodanike aasta oleks suurepäraselt ajastatud võimalus suurendada üldsuse teadlikkust liidu kodakond- susega kaasnevatest õigustest ja kohustustest. Euroopa kodanike aasta eesmärk peaks olema ka suurendada kodanike teadlikkust liidu kodakondsusest tulenevatest õigustest, kui nad kasutavad näiteks õpilastena, töötaja- tena, tööotsijatena, vabatahtlikena, tarbijatena, ettevõtja- tena, noortena või pensionäridena oma õigust vabalt (3) ELT C 115, 4.5.2010, lk 1. (*) ELT C 169 E, 15.6.2012, lk 49.