5.2.2013 Euroopa Liidu Teataja L 341 II (Muud kui seadusandlikud aktid) MÄÄRUSED KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 101/2013, 4. veebruar 2013, milles käsitletakse piimhappe  kasutamist veiserümpade vähendamiseks mikrobioloogilise — pinnasaaste (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid, (*) eriti selle artikli 3 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (2?) on toidukäitlejatele sätestatud toiduainete hügieeni üldreeglid, võttes eelkõige arvesse põhimõtet, mille kohaselt peab üldiselt rakendama ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemil (hazard analysis and critical control point - HACCP) põhinevaid menetlusi. Määruses (EÜ) nr 853/2004 on toidukäitlejatele kehtes- tatud loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid. Määruses on sätestatud, et toidukäitlejad ei kasuta loomset päritolu toodete pinnalt pinnasaaste eemaldamiseks mingit muud ainet peale joogivee, välja arvatud juhul, kui aine kasuta- mine on heaks kiidetud määruses osutatud korras. Lisaks on komisjoni 15. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 2073/2005 toiduainete mikrobioloogiliste kritee- riumide kohta (3) sätestatud teatavate mikroorganismide suhtes kehtivad mikrobioloogilised kriteeriumid ja raken- duseeskirjad, mida toidukäitlejad peavad määruses (EÜ) 852/2004 osutatud hügieeni üld- ja erimeetmeid raken- dades järgima. Selles on sätestatud, et toidukäitlejad peavad tagama, et toiduained vastavad kõnealustele mikrobioloogilistele kriteeriumidele. (!) ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. (2) ELT L 139, 30.4.2004, lk 1. ) ELT L 338, 22.12.2005, lk 1. (4) Komisjon sai 14. detsembril 2010 taotluse kiita heaks piimhappe kasutamine veiserümpade ja -liha pinnasaaste vähendamiseks. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 26. juulil 2011 vastu teadusliku arvamuse hinnangu kohta, milles käsit- letakse piimhappe ohutust ja tõhusust veiste rümpade, jaotustükkide ja trimmingujääkide mikroobse pinnasaaste eemaldamisel (4). EFSA teeb oma arvamuses järelduse, et piimhappe kasu- tamine saastest puhastamiseks ei kujuta endast ohtu tingimusel, et kasutatav aine vastab toidu lisaainete suhtes kehtestatud liidu spetsifikatsioonidele. Lisaks tegi EFSA järelduse, et piimhappega töötlemine vähendab mikrobio- loogilist saastet oluliselt rohkem võrreldes sellega, kui töötlemist ei toimu või kui töödeldakse joogiveega, ja et ei ole tõenäoline, et piimahappe kasutamine saaste eemaldamiseks põhjustab mikroobide suhtes resistentsuse tekkimist. EFSA soovitab toidukäitlejatel kontrollida sellise tööt- lemisviisi mikroobidevastast tõhusust konkreetsete tööt- lemistingimuste korral ning kindlaks teha piimhappe kontsentratsioon, kasutamistemperatuur ja muud tegurid, mis mõjutavad selle tõhusust saaste eemaldamisel. EFSA arvamus sisaldas ka järeldust, et piimahappe sellisel viisil kasutamisel ei ole keskkonnale negatiivset mõju. EFSA arvamuse kohaselt ei ole piimhappega töötlemise tõttu veiselihasse imenduv kogus suurem kui 190 mg/kg. Sellist kogust peetakse jääkkoguseks võrreldes aktiivse kogusega, mis on vajalik mikroobse pinnasaaste vähen- damiseks. Samuti ei ole sel tehnoloogilist mõju lõpptoo- tele. Lisaks on mikroobse saaste vähendamiseks kasuta- tava piimhappe jääkkogus ebaoluline võrreldes veiselihas loomulikult esineva piimhappe kogusega ning sel ei ole ohutuse seisukohalt tähtsust. Piimhappe soolasid on teatavate lihavalmististe puhul lubatud kasutada toidu (%) EFSA Journal (2011); 9(7):2317.