L 173/12 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27.6.2001 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1248/2001, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2001, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden III, X ja XI muuttami- sesta tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisen valvonnan ja testaamisen osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka (5) — Itävallassa, — Suomessa ja Ruotsissa toteutettavan ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalo- patioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista sään- nöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parla- mentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 (') ja erityi- sesti sen 20 artiklan 2 kohdan ja 23 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Tarttuvien — spongiformisten — enkefalopatioiden —(TSE- tautien) valvontaa nautaeläimissä, lampaissa ja vuohissa koskevista — yksityiskohtaisista —säännöistä — säädetään asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä III. Näihin sään- töihin — sisältyy — ravintoketjuun — päätyvien — yli 30 kuukauden — ikäisten — nautaeläinten — järjestelmällinen testaaminen ja muualle kuin ravintoketjuun päätyvien yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten testaaminen pisto- kokein. Lisäksi on testattava kaikki nautaeläimet, joille tehdään hätäteurastus tai jotka todetaan sairaiksi, kun ne teurastetaan hävittämistä varten yli 30 kuukauden ikäisten nautojen teurastusjärjestelyn (OTMS) yhteydessä. Lampaita ja vuohia, joilla todetaan TSE:n kaltaisia klii- nisiä oireita, on valvottava aktiivisesti. Koska nautojen spongiformista enkefalopatiaa (BSF) on todettu kahdessa 28 kuukauden ikäisessä nautaeläimessä hätäteurastettujen eläinten rutiinitestien yhteydessä ja jotta voidaan luoda ennakkovaroitusjärjestelmä varoitta- maan nuorten eläinten BSE-esiintyvyyden epäsuotuisista kehityssuuntauksista, ikäraja olisi laskettava 24 kuukau- teen tiettyihin riskipopulaatioihin kuuluvien eläinten osalta. Vuoden 2001 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana toteutetussa seurannassa BSE-tartuntoja todettiin kaikissa jäsenvaltioissa Kreikkaa, Luxemburgia, Itävaltaa, Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta. Edellä mainituissa jäsenval- tioissa tiettyihin riskiryhmiin kuuluvia nautaeläimiä testattiin seuraavasti: 248 Kreikassa, 763 Luxemburgissa, 3 295 Itävallassa, 4 527 Suomessa ja 8 254 Ruotsissa. Tieteellinen ohjauskomitea totesi 6 päivänä heinäkuuta 2000 maantieteellisestä BSE-riskistä antamassaan lausun- nossa, että Luxemburgin maantieteellisen BSE-riskin taso oli 1II (joitakin vahvistettuja BSE-tapauksia) ja että Itävallan, Suomen ja Ruotsin maantieteellisen BSE-riskin taso oli II (BSE:n esiintyminen on epätodennäköistä mutta ei poissuljettua). Kreikka ei toimittanut asiakirjoja arviointia varten viitaten oikeudellisiin ja teknisiin epävarmuustekijöihin. () EYVL L 147, 31.5.2001, s. 1. (10) seurannan ja tieteellisen ohjauskomitean arvioinnin perusteella BSE:n esiintyminen näissä jäsenvaltioissa on epätodennäköistä, mutta ei poissuljettua. Jos sitä esiin- tyisi, BSE voitaisiin todennäköisimmin havaita tutkimalla nautaeläimiä, jotka ovat kuolleet maatiloilla, jotka on hätäteurastettu tai jotka on todettu sairaiksi tavan- omaisen teurastuksen yhteydessä. Näiden jäsenvaltioiden tulisi tämän vuoksi saada vähentää teurastettujen terveiden nautaeläinten testausta. Jotta BSE:n esiintymisestä Yhdistyneessä kuningaskun- nassa saataisiin lisätietoa, yli 30 kuukauden ikäisten nautojen teurastusjärjestelyn (OTMS) yhteydessä toteu- tettavaa testausta olisi laajennettava kaikkiin eläimiin, jotka ovat syntyneet vuoden kuluessa rehun käyttö- kiellon tosiasiallisesta täytäntöönpanosta. Muut OTMS- järjestelyn yhteydessä teurastettavat nautaeläimet olisi testattava pistokokein. Jäsenvaltioilla tulisi olla mahdollisuus testata muita nautaeläimiä — vapaaehtoisesti — varsinkin =silloin, kun kyseisten eläinten katsotaan aiheuttavan suuremman riskin, edellyttäen, että testaus toteutetaan kauppaa häiritsemättä. On selkeytettävä nautaeläinten testauksen jälkeen toteu- tettavat toimenpiteet ja otettava käyttöön toimenpiteet, joilla estetään testeissä TSE-positiivisiksi todettujen ruhojen mahdollisesti saastuttamien ruhojen päätyminen ravintoketjuun. Post mortem -pikatestit olisi otettava käyttöön pistoko- keenomaisesti, jotta lampaissa ja vuohissa esiintyvän scrapien havaitsemista voidaan tehostaa. Jotta tilanteesta saadaan täydellisempi kuva, on tehtävä pistokokeita kahdessa kohderyhmässä, joita ovat maatilalla kuolleet eläimet ja teurastetut eläimet. Jäsenvaltioissa, joiden kansalliset lammas- ja vuohi- kannat ovat pieniä, on vaikea toteuttaa tilastollisesti merkittävää näytteenottoa molemmissa kohderyhmissä. Näillä jäsenvaltioilla olisi siksi oltava mahdollisuus käyttää pienempää otoskokoa, mutta näytteenoton olisi kohdennuttava — eläimiin, joiden €piirissä tartunnan saaneiden tapausten havaitseminen on todennäköisintä. Koska geneettisellä vastustuskyvyllä on merkitystä klii- nisen scrapien kehittymisessä ja jalostusohjelmia voidaan käyttää scrapien ehkäisyssä, valvonnassa ja hävittämi- sessä, kaikkien scrapie-tapausten genotyypit olisi määri- teltävä ja resistenteissä genotyypeissä havaittujen scrapie- tapausten kanta olisi tyypitettävä.