21.12.1999 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 327/59 NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä joulukuuta 1999, Itävallan hallituksen myöntämästä kansallisesta tuesta pienviljelijöille epäsuotuisilla alueilla ottaen huomioon vuoden 1994 liittymisasiakirjan liite XV (1999/849/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan, ottaa huomioon Itävallan tasavallan hallituksen 20 päivänä lokakuuta 1999 esittämän pyynnön, sekä katsoo seuraavaa: Vuoden 1994 liittymisasiakirjan 151 artiklan 1 kohdassa määrätään, että liitteessä XV olevan luettelon säädöksiä sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin kyseisessä liitteessä määrätyin edellytyksin. Liitteessä XV olevan VII luvun D osan ”Rakenteet” 2 kohdan c alakohdassa määrätään, että maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantami- sesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 (') 35 artiklasta poiketen ”Itävallan tasavalta voi komission suostumuksella jatkaa 31 päivään joulukuuta 2004 asti kansallisen tuen myön- tämistä sellaisille pienviljelijöille, jotka olivat kansallisen lainsäädännön mukaan oikeutettuja tällaiseen tukeen vuonna 1993, siltä osin kuin 17—19 artiklassa tarkoi- tettu tasaushyvitys ei riitä korvaamaan pysyviä luonnon- haittoja. Kyseisille viljelijöille yhteensä myönnetty tuki ei saa ylittää edellä mainittuna vuonna Itävallassa myönnet- tyjä määriä”. Tämän poikkeuksen perusteella Itävallan hallitus on liit- tymissopimuksen tultua voimaan myöntänyt yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelyihin sovitettua kansal- lista tukea vuodesta 1995 alkaen, ja tukea on määrä myöntää vuoteen 2004 asti. Itävallan hallitus antoi 26 päivänä lokakuuta 1995 komissiolle ilmoituksen epäsuotuisia alueita koskevan tasaushyvityksen ja kansallisen tuen myöntämistä koske- vasta kansallisesta erityisdirektiivistä saadakseen vahvis- tuksen sille, että Itävallan viranomaisten hyväksymä menetelmä kansallisen tuen myöntämiseksi vuosina 1995—1998 on pätevä ja että sen käyttöä voidaan jatkaa vuoteen 2004 asti. Komissio rajoitti kansallisesta tuesta 20 päivänä joulu- kuuta 1995 tekemässään päätöksessä (C(95)3368) kansallisen tuen myöntämisen sellaisille maatiloille, (') Korvattu asetuksella (EY) N:o 950/97 (EYVL L 142, 2.6.1997, s. 1), asetus muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/98 (EYVL L 291, 30.10.1998, s. 10). Aikaisemman asetuksen 35 artikla vastaa uuden asetuksen 37 artiklaa. 10) 11) joiden koko ei käytettyä maatalousmaata koskevina hehtaareina ilmaistuna ylitä Itävallan sekä kokopäiväi- sesti että osa-aikaisesti viljeltyjen maatilojen keskimää- räistä kokoa eikä missään tapauksessa 25 hehtaaria. Lisäksi määrättiin, että päätös on voimassa 31 päivään joulukuuta 1999 saakka. Kyseinen päätös rajoittaa liitteen XV mukaisen poik- keuksen soveltamista, sillä kansallisen tuen ulkopuolelle jäi noin 2 500 sellaista maatilaa, joiden pinta-ala oli yli 23 hehtaarin keskimääräispinta-alan kokopäiväisesti viljeltyjen maatilojen edunsaajien osalta ja yli 6 hehtaarin osa-aikaisesti viljeltyjen maatilojen edunsaajien osalta, kun taas tukea saaneita maatiloja oli arviolta kaik- kiaan 124 000. Komission rajoitettua tukien myöntämistä pienviljelijän määritelmän perusteella tukea ei ole voitu myöntää vuodesta 1995 lähtien kaikille sellaisille pienviljelijöille, jotka olivat poikkeuksen perustana olevan Itävallan lain- säädännön mukaan =oikeutettuja tällaiseen tukeen vuonna 1993. Komission —päätöksen johdosta ulkopuolelle jäävän kansallisen tuen määrä on alle 1 miljoonaa euroa ja vastaa 0,5 prosenttia Itävallassa maatiloille myönnetyistä kokonaistuista. Maatiloille vuodesta 1995 alkaen myönnetty ja vuoteen 2004 asti myönnettävä kiinteä tuki ei ylitä Itävallassa vuonna 1993 myönnettyjen tukien määrää. Kyseessä oleva tuki ei vaikuta haitallisesti yhteisön sisäi- seen kilpailuun. Itävallan osalta tehdyn poikkeuksen vuoksi kaikki ne kansallista tukea saavat, jotka harjoittavat maanviljelyä erityisesti vuoristoalueilla tai Itävallan itärajan läheisyy- dessä sijaitsevilla maatiloilla, odottivat, että vuonna 1993 maksettu kokonaistuki ei alene ja että sitä ei poisteta ennen vuotta 2004. Näin ollen on olemassa poikkeuksellisia olosuhteita, joiden vuoksi Itävallan hallituksen suunnittelemaa tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana tässä päätöksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti,