14.9.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 232/1 (Säädökset, jotka on julkaistava) EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1934/2000/EY, tehty 17 päivänä heinäkuuta 2000, Euroopan kielten teemavuodesta 2001 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen ('), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (?), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (*, toimivat | perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen (4), sekä katsovat seuraavaa: (1) — Perustamissopimuksen johdanto-osassa todetaan, että jäsenvaltiot ovat ”vakaasti päättäneet edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa luomalla laajat mahdollisuudet  koulutuksen =saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla”. (2) — Perustamissopimuksen 18 artiklassa vahvistetaan kaikille Euroopan unionin kansalaiselle oikeus ”vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella”. Kyky käyttää vieraita kieliä vaikuttaa olennaisesti kykyyn käyttää tätä oikeutta täysipainoisesti. (3) — Perustamissopimuksen 151 artiklan mukaan yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta, ja ottaa kulttuuriset näkökohdat huomioon muiden perustamissopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan. Näistä näkökoh- dista kieltä koskevat ovat erittäin tärkeitä. (4) — Kaikki Euroopan kielet sekä puhuttuina että kirjoitet- tuina ovat kulttuurisesti samanarvoisia ja yhtä arvokkaita ja muodostavat olennaisen osan Euroopan kulttuuria ja sivistystä. (') EYVL € 56 E, 29.2.2000, s. 62. () EYVL € 51, 23.2.2000, s. 53. (9) Lausunto annettu 17. helmikuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (%) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 13. huhtikuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 8. kesä- kuuta 2000. (5) (10) (11) (12) Kielikysymys on haaste Euroopan rakentamisessa, ja tähän liittyen Euroopan kielten teemavuoden tuloksista voidaan saada hyödyllistä tietoa, joka edistää huomatta- vasti kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta tuke- vien toimien kehittämistä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaan unioni pitää arvossa perusoikeuksia, sellaisina kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä Euroopan yleissopimuksessa. Valtavan kirjallisen perinnön saatavuus alkukielellä edis- täisi molemminpuolisen ymmärtämyksen kehittämistä ja antaisi unionin kansalaisuudelle konkreettista sisältöä. On tärkeää opetella kieliä, koska se lisää tietoisuutta kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja auttaa poistamaan muukalaisvihaa, rasismia, antisemitismiä ja suvaitsemat- tomuutta. Inhimillisten, kulttuuristen ja poliittisten etujen lisäksi kielten oppimiseen liittyy myös huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia. Äidinkielen hallinta sekä klassisten kielten, kuten latinan ja kreikan, taito voi auttaa muiden kielten oppimisessa. On tärkeää lisätä asiasta vastaavien julkisten ja yksi- tyisten tahojen tietoisuutta kieltenopetuksen helpon saatavuuden tärkeydestä. Neuvosto — tähdensi kielellisestä monimuotoisuudesta Euroopan unionissa 12 päivänä kesäkuuta 1995 anta- missaan päätelmissä, että unionissa on säilytettävä kielel- linen monimuotoisuus ja edistettävä sen monikielisyyttä tasapuolisesti kaikkia unionin kieliä kunnioittaen ja tois- sijaisuusperiaate huomioon ottaen. Vuoden 1996 julista- misesta Elinikäisen oppimisen vuodeksi Euroopassa 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 2493/95/EY (5) koroste- taan elinikäisen oppimisen merkitystä taitojen, myös kielellisten taitojen kehittämisessä koko yksilön eliniän ajan. () EYVL L 256, 26.10.1995, s. 45.