19. 2. 1999 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/51 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 17 päivänä kesäkuuta 1998, Luxemburgin tuesta ProfilARBEDille ympäristönsuojeluun tarkoitettuihin inves- tointeihin (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1764) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/140/EHTY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perusta- missopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan c alakohdan, ottaa huomioon yhteisön säännöistä valtion tuesta teräs- teollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komis- sion päätöksen N:o 2496/96/EHTY (') ja erityisesti sen 6 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: Luxemburgin — viranomaiset — ilmoittivat — komissiolle kirjeellä 30 päivältä joulukuuta 1993, joka on rekisteröity saapuneeksi komissioon 4 päivänä tammikuuta 1994, aikomuksestaan myöntää tukea terästeollisuuden alalla toimivalle yhtiölle ProfilARBED, jäljempänä ”ARBED”, ympäristönsuojeluun tarkoitettuihin investointeihin. Komissio oli ilmoittanut kirjeellä 14 päivältä kesäkuuta 1994 (?), Luxemburgin hallitukselle 1 päivänä kesäkuuta 1994 tehdystä päätöksestään aloittaa kyseiselle yhtiölle myönnettyä tukea vastaan päätöksen N:o 3855/91/ EHTY (9), jäljempänä ”terästukisäännöt”, jotka on korvattu sittemmin päätöksellä N:o 2496/96/EHTY, 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu menettely. ARBED oli pyytänyt 9 päivänä elokuuta 1993 valtiolta tukea, joka kattaisi 25 prosenttia 613 miljoonan Luxem- burgin frangin kuluista, jotka aiheutuivat kyseiselle yhtiölle Esch-Schifflangen terästeollisuuslaitoksen kunnostamisen yhteydessä toteutetuista ympäristön suoje- lutoimenpiteistä, jossa oli kysymys uuden sähköteknistä valmistusmenetelmää käyttävän terästehtaan rakentami- sesta. Luxemburgin hallitus antoi kirjeessään 19 päivältä joulukuuta 1994 asiasta lisätietoja ilmoittaen aikoneensa myöntää ARBEDille pääomatuen, jonka määrä olisi korkeintaan 15 prosenttia tukikelpoisista investoinneista, ja tuen enimmäismäärä olisi ympäristönsuojeluun myön- nettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntavii- vojen (*) mukaisesti näin ollen 91,95 miljoonaa Luxem- burgin frangia. () EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42 (?) EYVL € 212, 3.8.1994, s. 7 (P) EYVL L 362, 31.12.1991, s. 57 (9) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3 Luxemburgin viranomaiset vastasivat seuraavin perustein komission päätökseen menettelyn aloittamisesta: 1) kyseinen terästeollisuusyhtiö oli perustettu kokonai- suudessaan 1800-luvun lopulla, ja Eschissä sulattamo- toiminta oli ollut jo olemassa enemmän kuin kaksi vuotta ennen uusien ympäristönsuojelustandardien voimaantuloa; 2) helmikuussa 1993 vahvistettujen uusien standardien mukaista ympäristönsuojelun tasoa oli kuitenkin tekni- sesti mahdotonta — saavuttaa jatkamalla toimintaa vanhassa LDAC-menetelmää käyttävässä terästehtaassa; »— — viiteasiakirjana käytettiin terästukisääntöjen johdanto- osan II jakson toisen kappaleen säännösten mukaisesti ympäristönsuojeluun — myönnettävää — valtion tukea koskevia yhteisön suuntaviivoja; 4) Eschin sähköteknistä valmistusmenetelmää käyttävä terästehdas täytti kaikki suuntaviivoissa mainitut perus- teet. Tämän asian osalta todettiin lisäksi, että: — uudet ympäristönsuojelustandardit tulivat voimaan vuonna 1990 ja niitä tiukennettiin vuonna 1993. Eschissä oli ollut sulattamotoimintaa enemmän kuin kaksi vuotta ennen uusien standardien voimaantuloa, — sähköteknistä — valmistusmenetelmää — käyttävän tehtaan rakentaminen merkitsi tuotantoprosessin muuttamista. Tuolloin harjoitettu sulattamotoi- minta, joka perustui LDAC-prosessiin ja jatkuvaan valuun, muutettiin sähköiseen valmistus tekniik- kaan ja jatkuvaan valuun perustuvaksi sulatukseksi, — pyydetyt tuet liittyivät yksinomaan taloudellista hyötyä tuottamattomiin investointeihin, kun taas kulut, jotka liittyivät korvausinvestointeihin ja tuot- tavuuden parantamiseen tarkoitettuihin investoin- teihin, joilla oli taloudellista tuottoa koskevia päämääriä, olivat edellä mainittujen yhteisön suun- taviivojen mukaisesti kokonaisuudessaan ARBEDin vastuulla. Luxemburg totesi lisäksi, että koska nykyisten LDAC- menetelmällä toimivien terästehtaiden muuttamisesta ympäristönsuojelustandardien mukaisiksi aiheutui huomattavasti investointikustannuksia ja estääkseen sen,