L 316/12 Euroopan unionin virallinen lehti 14.11.2012 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, eurooppalaiseen — standardointiprosessiin. — Kansallisten jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausun- non ('), noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (?), sekä katsovat seuraavaa: (1) Standardoinnin päätavoitteena on sellaisten vapaaehtois- ten teknisten eritelmien tai laatuvaatimusten määrittele- minen, joita voidaan noudattaa nykyisissä tai tulevissa tuotteissa, tuotantoprosesseissa tai palveluissa. Monia eri- laisia tekijöitä voidaan standardoida, esimerkiksi voidaan laatia tietyn tuotteen laatua tai eri kokoja koskevia stan- dardeja taikka laatia teknisiä eritelmiä tuote- tai palvelu- markkinoilla, joilla yhteensopivuus ja yhteentoimivuus muiden tuotteiden tai järjestelmien kanssa on olennaista. Eurooppalaisen standardoinnin alan sidosryhmät ovat jär- jestäytyneet omia tarkoituksiaan varten perustaen toimin- tansa kansalliseen edustukseen (Euroopan standardointi- komitea (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardoin- tikomitea (Cenelec)) ja suoraan osallistumiseen (Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI)) sekä Maailman kaup- pajärjestön (WTO) standardointialalle tunnustamiin peri- aatteisiin, joita ovat yhtenäisyys, läpinäkyvyys, avoimuus, yhteisymmärrys, soveltamisen vapaaehtoisuus, riippumat- tomuus erityiseduista ja tehokkuus, jäljempänä 'perusperi- aatteet”. Näiden perusperiaatteiden mukaisesti on tärkeää, että kaikki intressitahot, joita asia koskee, mukaan lukien viranomaiset ja pienet ja keskisuuret yritykset, jäljempänä "pk-yritykset', osallistuvat asianmukaisesti kansalliseen ja (') EUVL € 376, 22.12.2011, s. 69. (?) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. syyskuuta 2012 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 4. lokakuuta 2012. standardointielinten olisi myös kannustettava ja helpotet- tava sidosryhmien osallistumista. Eurooppalainen standardointi auttaa myös parantamaan yritysten kilpailukykyä helpottamalla erityisesti tavaroiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta, verkkojen yhteentoimi- vuutta, viestintävälineiden käyttöä, teknologista kehittä- mistä ja innovaatiotoimintaa. Eurooppalainen standar- dointi vahvistaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä maailmanlaajuisesti erityisesti, jos siitä päätetään koordi- noidusti kansainvälisten standardointielinten eli Kansain- välisen standardoimisjärjestön (ISO), sähköalan kansain- välisen standardisointijärjestön (IEC) ja Kansainvälisen te- leviestintäliiton (ITU) kanssa. Standardeilla on merkittävä myönteinen taloudellinen vaikutus, sillä ne esimerkiksi edistävät pääsyä toisten jäsenvaltioiden markkinoille sisä- markkinoilla ja kannustavat kehittämään uusia ja parem- pia tuotteita tai markkinoita sekä parantamaan tarjonnan edellytyksiä. Siten standardit yleensä lisäävät kilpailua ja supistavat tuotanto- ja myyntikustannuksia, mikä hyödyt- tää koko talouselämää ja erityisesti kuluttajia. Standardien avulla voidaan ylläpitää ja parantaa laatua, antaa tietoja ja varmistaa yhteentoimivuus ja yhteensopivuus ja lisätä näin turvallisuutta ja arvoa kuluttajien kannalta. Eurooppalaisten standardien vahvistamisesta vastaavat eu- rooppalaiset standardointiorganisaatiot, joita ovat CEN, Cenelec ja ETSI. Eurooppalaiset standardit ovat erittäin tärkeitä sisämark- kinoilla esimerkiksi sen vuoksi, että yhdenmukaistettuja standardeja käytetään siihen olettamukseen perustuen, että markkinoille saataville asetettavat tuotteet ovat unio- nin — sovellettavassa — yhdenmukaistamislainsäädännössä niille vahvistettujen olennaisten vaatimusten mukaisia. Nämä vaatimukset olisi määriteltävä täsmällisesti, jotta vältettäisiin virhetulkintoja eurooppalaisten standardointi- organisaatioiden taholla. Standardoinnista on tullut yhä merkittävämpää kansain- välisessä kaupassa ja markkinoiden avaamisessa. Unionin olisi pyrittävä edistämään yhteistyötä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden ja kansainvälisten standar- dointielinten välillä. Unionin olisi edistettävä myös kah- denvälisiä toimintamalleja kolmansien maiden kanssa, jotta voidaan koordinoida standardointitoimintaa ja edis- tää eurooppalaisia standardeja, esimerkiksi neuvoteltaessa sopimuksia, tai lähettämällä standardoinnin asiantunti- joita kolmansiin maihin. Lisäksi unionin olisi edistettävä