300 Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd 32000R1522 31.10.2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 175/10 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1522/2000, 10. juuli 2000, millega kehtestatakse Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärinevate polüestrist sünteesstaapelkiudude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks Euroopa liidu nõukogu, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (*), eriti selle artiklit 9, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: 1. MENETLUS 1.1. Ajutised meetmed ja lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 124/2000 (2) (edaspidi “aju- tist tollimaksu käsitlev määrus”) kehtestati Austraaliast, Indoneesiast ja Taist pärinevate ning CN-koodi 5503 2000 alla kuuluvate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes ühendusse ajutised dumpinguvastased tol- limaksud. Paralleelse subsiidiumivastase uurimise tulemusel kehtes- tati komisjoni määrusega (EÜ) nr 123/2000 (3) ajutised tasakaalustavad tollimaksud Austraaliast ja Taiwanist päri- nevate polüesterstaapelkiudude impordi suhtes ühendusse. Silmas pidades eespool nimetatud subsiidiumivastast uuri- mist, võeti nõukogu määrusega (EÜ) nr 978/2000 (4) Austraaliast, Taiwanist ja Indoneesiast pärineva impordi suhtes kasutusele lõplikud tasakaalustavad tollimaksud. 1.2. Järgnev menetlus Pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist on mitmed isikud esitanud oma kirjalikud märkused. Vas- tavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmäärus”) artikli 6 lõike 5 sätetele anti nendele isikutele, kes seda taotlesid, võimalus esitada oma seisukohad. Neile teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovi- tada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist ja ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist kõnealuse tollimaksu ulatuses. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada tea- tava ajavahemiku jooksul oma märkused. EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30.4.1998, lk 18). EÜTL 16, 21.1.2000, lk 3. EÜT L 16, 21.1.2000, lk 30. EÜTL 113, 12.5.2000, lk 1. (5) (10) Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused, mis esi- tati selleks määratud tähtaja jooksul, vaadati läbi ja vaja- duse korral võeti neid lõplike otsuste tegemisel arvesse. 1.3. Koostöösoovimatus Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitas üks koostöös mitteosalenud Indoneesia eksportiv tootja komisjonile taotluse vaadata uuesti läbi tema kui koostööst keelduja seisund. Kõnealune äriühing väitis, et hoolimata tähtaega- dest tingitud raskustest, vastas ta komisjoni küsimustikule, mis osutab tema koostöösoovile. Nagu selgitatud ajutist tollimaksu käsitleva määruse põh- jenduses 18, ei suutnud kõnealune eksportiv tootja esitada küsimustikule täielikku vastust tähtaja jooksul, mida piken- dati mitu korda, et nimetatud äriühing saaks esitada sisuka vastuse. Seetõttu kiidetakse heaks esialgne otsus koostöö- soovimatuse kohta. 2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE Vaatlusalune toode on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist sünteesstaa- pelkiud, mida praegu liigitatakse CN-koodi 5503 20 00 alla. Üldjuhul kasutatakse selle puhul mõistet “polüesters- taapelkiud”. Tai kuninglik valitsus, Indoneesia valitsus, teatavad ekspor- tivad tootjad ja üks kasutajate ühendus (edaspidi “Eurofi- brefill”) väitsid, et käesoleva menetluse algatamise teade ei hõlmanud neid polüesterstaapelkiuliike, mida kasutatakse muul otstarbel kui ketruseks, mistõttu oleks tulnud kõne- alused kiuliigid menetlusest välja jätta. Väideti ka seda, et ketruseks kasutatavaid polüesterstaapel- kiude (nimetatakse ka kootud polüesterstaapelkiududeks) tuleks igal juhul eristada muul otstarbel kui ketruseks kasu- tatavatest polüesterstaapelkiududest (nimetatakse ka laus- materjalitööstuses kasutatavateks polüesterstaapelkiudu- deks ehk kiudtäidiseks), sest neil on erinevad füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning erinev kasutusots- tarve. Lisaks sellele väideti, et ketruseks kasutatavaid polüesterstaapelkiude ja muul otstarbel kui ketruseks kasu- tatavaid polüesterstaapelkiude saab üksteisega asendada, kui see üldse on võimalik, väga piiratud ulatuses ning et see hõlmab ainult teatavaid kiuliike, mis algselt olid mõeldud kasutamiseks ketruseks, kuid mida võib kasutada muul ots- tarbel. Tegelikult väitsid mõned huvitatud isikud, et ketru- seks kasutatavate polüesterstaapelkiudude ja muul otstar-