170 Euroopa Liidu Teataja 08/2. kd 32002R1407 2.8.2002 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 205/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1407/2002, 23. juuli 2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 87 lõike 3 punkti e ja artiklit 89, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kohaselt loodud nõuandekomitee arvamust, (3) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (4) ning arvestades järgmist: (1) ESTÜ asutamisleping ja selle rakenduseeskirjad, eriti komisjoni 28. detsembri 1993. aasta — otsus nr 3632/93/ESTÜ, millega kehtestatakse söetööstusele antavat riigiabi reguleerivad ühenduse eeskirjad, (5) kaota- vad kehtivuse 23. juulil 2002. Ühenduse söe ja importsöe suhtes kehtivad ebavõrdsed konkurentsitingimused on sundinud söetööstust võtma viimaste aastakümnete jooksul märkimisväärseid ümber- korraldusmeetmeid, mis hõlmavad tegevuse olulist vähen- damist. Ühendus sõltub üha enam ühendusevälistest primaarener- gia allikatest.e Nagu on nimetatud komisjoni poolt 29. novembril 2000. aastal vastu võetud rohelises raama- tus energiavarustuse kindlust käsitleva Euroopa strateegia kohta, võimaldab energiaallikate mitmekesistamine nii EÜT C 304 E, 30.10.2001, lk 202. Arvamus on esitatud 30. mail 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). EÜT C 321, 16.11.2001, lk 2. EÜT C 48, 21.2.2002, lk 49. EÜT L 329, 30.12.1993, lk 12. geograafiliste piirkondade kui ka toodete puhul luua tingi- mused parema varustamiskindluse tagamiseks. Selline stra- teegia hõlmab ühenduse oma primaarenergia allikate, eel- kõige elektrienergia tootmisel kasutatavate energiaallikate arendamist. Peale selle annab ülemaailmne poliitiline olukord energia- sektoris geopoliitiliste riskide ja julgeolekuriskide hindami- sele täiesti uue ulatuse ning varustamiskindluse mõiste omandab laiema tähenduse. See tähendab, et Euroopa Liidu energiavarustuse struktuuriga seotud riske tuleb kor- rapäraselt hinnata. Nagu on nimetatud energiavarustuse kindlust käsitlevat Euroopa strateegiat puudutavas rohelises raamatus, tuleb seepärast praegusest energiaolukorrast lähtuvalt võtta meetmed, mis võimaldavad tagada söevarude kättesaada- vuse ja sellest tulenevalt ka ühenduse söevarude potent- siaalse kättesaadavuse. Euroopa Parlament võttis 16. oktoobril 2001. aastal vastu resolutsiooni energiavarustuse kindlust käsitlevat Euroopa strateegiat puudutava komisjoni rohelise raamatu kohta, tunnistades söe tähtsust autigeense energiaallikana. Euroopa Parlament märkis, et söetööstusele tuleb ette näha rahaline toetus, tunnistades vajadust tõhustada kõnealuse sektori toimimist ja vähendada toetusi. Seepärast on põhjendatud, et Euroopa Liidu energiavarus- tuse kindluse tagamiseks kooskõlas üldise ettevaatuspõhi- mõttega tuleb riigiabi toetusel säilitada söetootmisvõimsus. Selle eesmärgi rakendamine ei sea siiski küsimuse alla vaja- dust jätkata söetööstuse ümberkorraldamist, arvestades et tõenäoliselt ei suuda suur osa ühenduse söetööstusest ka edaspidi importsöega konkureerida. Minimaalse söetootmistaseme tagamine ning muud meet- med, mille eesmärk on eelkõige taastuvate energiaallikate toetamine, aitavad säilitada autigeensete primaarenergia allikate kogumi, mis edendab märkimisväärselt energiava- rustuse kindlust Euroopa Liidus. Peale selle toetab auti- geensete primaarenergia allikate kogum keskkonnaeesmär- kide saavutamist säästva arengu kontekstis.