L 170/32 Euroopa Liidu Teataja 1.7.2005 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1010/2005, 30. juuni 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 628/2005, millega kehtestatakse Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 1995. aasta 22. detsembri määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (!) eriti selle artiklit 7, olles konsulteerinud nõuandekomiteega, (5) ning arvestades järgmist: 1. OLEMASOLEVAD MEETMED (1) Pärast dumpinguvastaseid meetmeid käsitleva uurimise algatamist (?) 23. oktoobril 2004 kehtestas komisjon 23. aprillil 2005 Norrast pärit tehistingimustes kasva- tatud lõhe impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tolli- maksu (määrusega (EÜ) nr 628/2005). () (2) = Ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse, mis kehtestati väär- tuselise tollimaksu kujul, mille suurus on 6,8 % kuni 24,5 % imporditava kauba väärtusest, kohaldatakse alates 27. aprillist 2005. 2. AJUTISED DUMPINGUVASTASTED MEETMED (3) On olemas erinevat liiki dumpinguvastaseid meetmeid. Näiteks sõltub väärtuselise tollimaksu tegelik suurus imporditava kauba hinnast, samas kui minimaalne impordihind on alati ühesugune suurus. Mõlema variandi rakendamise eesmärk on dumpingu kahjustavate mõjude kõrvaldamine. Meetme valimisel on komisjonil laialdased volitused. Tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes varem läbi viidud uurimistes eelistati minimaalsel impordihinnal (1) EÜTL 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12). (7) ELT C 261, 23.10.2004, lk 8. (3) ELT L 104, 23.4.2005, lk 5. põhinevat tollimaksu, sest seda peeti dumpingu kahjusta- vate mõjude kõrvaldamiseks piisavaks. Ajutiste meetmete rakendamisel käesoleval juhul oli komisjon esialgu arvamusel, et minimaalset impordihinda võib olla keeruline kohaldada ja et sellest kõrvalehoid- mise oht on suurem kui teiste meetmete puhul. Seetõttu rakendati käesolevas uurimises ajutisi meetmeid esialgu väärtuseliste tollimaksude kujul. Pärast ajutiste meetmete vastuvõtmist tõusis aga tehistin- gimustes kasvatatud lõhe hind ühenduse turul oluliselt ja enneolematult kõrgele, mida ei osatud ette näha. Olukorda raskendab veelgi asjaolu, et kaubeldakse suures osas värske lõhega, mis on lühikese säilivusajaga. Sellepä- rast ei saa suuri turuhindade erinevusi tasandada piisavas koguses toote ladustamisega. Arvestades käesoleva uurimise erilisi asjaolusid, ei ole algsed põhjused mitte rakendada minimaalset impordi- hinda enam asjakohased. Vastupidiselt minevikus saadud kogemustele, on minimaalsest impordihinnast kõrval- hoidmise oht antud juhul minimaalne. Suured hinnakõi- kumised, mida praegu turul täheldada võib, annavad siiski alust arvata, et sellised dramaatilised arengud ei kesta nii kaua, et panna kahtluse alla käesoleva uurimis- perioodi jooksul tehtud avastused dumpingu ja kahju suhtes. Arvestades eespool esitatud asjaolusid, on kohane muuta meetmete liiki ja rakendada minimaalset impordihinda. Nagu eelnevalt väidetud, on minimaalse impordihinna kehtestamise eesmärk sama kui väärtuselise tollimaksu- määra puhul, s.o. dumpingu kahjustavate mõjude kõrval- damine. Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse piiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud minimaalne impordi- hind, ei tule tollimaksu maksta. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud minimaalse impordihinna vahe.