22.1.2010 Euroopa Liidu Teataja L 17/43 IV (EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid) NÕUKOGU OTSUS 27. november 2009, kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (2010/37/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (!) ning võttes arvesse järgmist: (1) — Asutamislepinguga kehtestatakse Euroopa Liidu (EL) kodakondsus, mis täiendab vastavate liikmesriikide koda- kondsust ja on oluline element Euroopa integratsiooni (6) tugevdamisel ja kindlustamisel. (2) Kodanikuaktiivsuse innustamine on võtmeelement ühte- kuuluvuse ja demokraatia arengu tugevdamisel. (3) Kodanikuaktiivsust edendav  vabatahtliku — tegevuse Euroopa aasta aitab näidata, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia üks tähtsaid mõõt- meid, mis viib ellu selliseid Euroopa väärtusi nagu soli- daarsus ja mittediskrimineerimine ning annab seega panuse Euroopa ühiskondade harmoonilisele arengule. (4) — Vabatahtlik tegevus kujutab endast rikkalikku õppimise allikat, võimaldab arendada sotsiaalseid oskusi ja pädevusi ning aitab kaasa solidaarsusele. Igas vanuses vabatahtlike tegevus on äärmiselt oluline demokraatia arengu jaoks, (!) Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). mis on üks ELi aluspõhimõtteid. Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata inimeste heaolule ja Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule. Võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi olukorra eripära ning vabatahtliku tegevuse kõiki vorme, tähendab mõiste ,vabatahtlik tegevus” igasugust vabatahtlikku tege- vust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivat- sioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega. Sellest on kasu üksikisikust vabatahtlikule, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. Ühtlasi on see ük- sikisikute ja ühenduste jaoks võimalus käsitleda inim- likke, sotsiaalseid, põlvkondadevahelisi ja keskkonnaala- seid vajadusi ja probleeme ning sageli tehakse seda mitte- tulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks. Vaba- tahtlik tegevus ei asenda ametialaseid ja tasustatud tööhõivevõimalusi, vaid annab ühiskonnale lisaväärtust. Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada vabataht- likku tegevust toetavad tõhusad meetmed, et vabataht- likus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahe- tamist ja arendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ühenduse tasandil. 1997. aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuulu- vustunde arendamisse. Oma 1997. aasta juuni teatises vabatahtlike organisat- sioonide ja sihtasutuste osatähtsuse edendamise kohta Euroopas tõstis komisjon esile vabatahtlike organisatsioo- nide ja sihtasutuste kolme aspekti: töökohtade loomise majanduslik aspekt; sotsiaalne aspekt, mis seisneb sot- siaalmeetmete kindlaksmääramisele ja . sotsiaalsele progressile kaasaaitamises; ning poliitiline aspekt, millega edendatakse demokraatiat, kodanikumeelsust ja kodani- kuosalust.