12/3. kd Euroopa Liidu Teataja 3 32004L0008 L 52/50 EUROOPA LIIDU TEATAJA 21.2.2004 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/8/EÜ, 11. veebruar 2004, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42JEMÜ EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut (!), võttes — arvesse sotsiaalkomitee arvamust (2), Euroopa majandus- ja võttes arvesse regioonide komiteearvamust (3), toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluskorrale (4) ning arvestades järgmist: (1) Ühenduses on soojus- ja elektrienergia koostootmise potentsiaali kui energiasäästuvahendit kasutatud liiga vähe. Suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamine, lähtudes kasuliku soojuse nõudlusest, on ühenduse prioriteet, mis toob esile soojus- ja elektriener- gia koostootmise potentsiaalsed eelised primaarenergia säästmisel, võrgukadude vältimisel ja saaste, eriti kasvu- hoonegaaside vähendamisel. Lisaks sellele mõjub efektiivne energiakasutus soojus- ja elektrienergia koostootmisel soodsalt energiavarustuse kindlusele ning Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide konkurentsiolukorrale. Seepärast tuleb leida vahendeid selle potentsiaali paremaks rakendamiseks energia siseturul. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ (5) määratleb elektrienergia tootmi- se, edastuse, jaotuse ja varustamise üldreeglid elektri sise- turul. Seoses sellega tõstab soojus- ja elektrienergia koos- tootmise arendamine konkurentsi ka turule tulijate suhtes. (3) Roheline raamat pealkirjaga “Kindla energiavarustuse Euroopa strateegia suunas” märgib, et Euroopa Liit on eriti sõltuv oma välistest elektritootjatest, kes toodavad käesole- val ajal 50 % nõutavast energiast, ja see kogus võib 2030. aastaks tõusta kuni 70 %-ni, kui säilib sama tendents. (1) EÜT C 291 E, 26.11.2002, lk 182. (2) ELT C 95, 23.4.2003, lk 12. (5) ELTC 224, 10.10.2003, lk 1. (4) Euroopa Parlamendi 13. mai 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 8. septembri 2003. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parla- mendi 18. detsembri 2003. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). (5) ELTL 176, 15.7.2003, lk 37. (5) (6) C) Sõltuvus impordist suurendab energiavarustuse katkemise ning varustamisraskuste ohtu. Kuid energiavarustuse kind- lust ei tule vaadelda vaid lähtudes impordisõltuvuse vähen- damisest ja kodumaise toodangu suurendamisest. Energia- varustuse kindlus on seotud poliitiliste algatuste laia ringiga, mis on suunatud muu hulgas energiaallikate ja teh- noloogiate mitmekesistamisele ning rahvusvaheliste suhete parandamisele. Rohelises raamatus rõhutatakse samuti, et energiavarustuse kindlus on väga oluline säästva arengu suhtes tulevikus. Rohelises raamatus nenditakse, et uute abinõude rakendamine energiatarbimise vähendamiseks on oluline nii impordisõltuvuse vähendamise kui ka kas- vuhoonegaaside saaste piiramise seisukohalt. Rohelise raa- matu 15. novembri 2001 resolutsioonis (6) kutsus Euroopa Parlament üles toetama suure tõhususega elektrijaamu, nende hulgas ka kombineeritud soojus- ja elektrijaamu. Gothenburgis Euroopa Nõukogu poolt 15. ja 16. juu- nil 2001 esitatud komisjoni teade “Jätkusuutliku Euroopa parema tuleviku nimel — Euroopa Liidu jätkusuutliku arengu strateegia” nimetas kliimamuutusi üheks oluliseks jätkusuutliku arengu takistuseks ning rõhutas puhta ener- gia enama kasutamise ja energiatarbimise vähendamise vajadust. Soojus- ja elektrienergia koostootmise kasutamise suuren- damine tagab primaarenergia säästmise ning see omakorda moodustab olulise osa abinõude paketist seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonvent- siooni Kyoto protokolli täitmisega, samuti teiste edasiste kohustuste poliitikapakettidega. Komisjon on määranud oma Euroopa kliimamuutuste programmi esimese faasi rakendamise teatises, et soojus- ja elektrienergia koostoot- mise edendamine on üheks abinõuks, mis on vajalik kas- vuhoonegaaside saaste vähendamiseks energiatootmise sektoris ning teatanud oma kavatsusest esitada soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamise ettepanek 2002. aastaks. Komisjoni 25. septembri 2002. aasta resolutsiooni teatises Euroopa kliimamuutuste programmi esimese faasi raken- damise kohta (7) kiitis Euroopa Parlament heaks toetada ideed vastu võtta ettepanek, mis tugevdab ühenduse vahen- deid soojus- ja elektrienergia koostootmisel (CHP) ja teeb ettepaneku CHP edendamise direktiiv vastu võtta. EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 543. ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 172.