L 202/50 Euroopa Liidu Teataja 4.8.2009 NÕUKOGU OTSUS, 7. juuli 2009, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Lätis (2009/591/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 6, võttes arvesse komisjoni soovitust, võttes arvesse Läti esitatud märkusi ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 hoiduvad liikmes- riigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist. Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usal- dusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majan- duskasvu tingimuste tagamise vahend. Asutamislepingu artiklis 104 sätestatud ülemäärase eelar- vepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemää- rase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirenda- mise ja selgitamise kohta (!) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudu- jääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse proto- kollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 3605/938 (2) on sätestatud üksikasjali- kud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformi eesmärk oli suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majandusolukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarvesei- sundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majan- duslikku olukorda. (') EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. (2) EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. (5) Asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta on arvamusel, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemää- rane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud nii asutamis- lepingu artikli 104 lõike 3 kohast oma aruannet kui ka asutamislepingu artikli 104 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon seisukohal, et Lätil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu edastas komisjon 2. juulil 2009 nõukogule Läti kohta sellekohase arvamuse (). Asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Läti puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut käesolevas otsuses sätestatud järeldustele. Vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohase 2009. aasta aprilli teatisele ulatus Läti valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal 4,0 protsendini SKPst ja ületas seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3% SKPst) lähedasel tasemel. Kontroll- väärtuse ületamist saab pidada siiski erandlikuks asuta- mislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsi- sest majanduslangusest asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni = talituste 2009. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Läti SKP reaalkasv olema 2009. aastal tugevasti negatiivne, toodang peaks pärast 4,6 % langust 2008. aastal vähe- nema 2009. aastal 13,1 %; hilisem teave osutab veelgi suuremale langusele 2009. aastal — suurusjärgus 18 %. Sellest tulenevalt on muutunud ebareaalseks 2008. aasta detsembris ühenduse maksebilansiabi programmi raames püstitatud eesmärgid, nimelt 5,3 % SKPst 2009. aastal, 4,9 % SKPst 2010. aastal ja alla 3 % SKPst 2011. aastal. Kuid kontrollväärtuse ületamist ei saa pidada ajutiseks. Komisjoni talituste kevadprognoosi kohaselt, võttes arvesse 2009. aastaks kavandatud eelarvemeetmeid ainult 2008. aasta detsembris vastu võetud eelarve paranduste alusel, peaks puudujääk 4 protsendilt SKPst 2008. aastal suurenema 11,1 protsendile SKPst 2009. aastal ning, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 13,6 protsendile 2010. aastal. Eeldades, et Läti viib täielikult ellu 2009. aasta juunis Läti ametiasutuste vastu võetud uute lähenemismeetmete paketi ja osutatud täiendavad tasa- kaalustamiskavad 2010. aastaks, võib valitsussektori puudujääk jõuda 2009. aastal umbes 10 protsendile ) Kõik Läti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad doku- mendid on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/ economy. finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode= m2