L 269/10 Euroopa Liidu Teataja 28.9.2006 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1423/2006, 26. september 2006, millega kehtestatakse põllumajanduskulude valdkonnas Bulgaaria ja Rumeenia suhtes võetavate asjakohaste meetmete mehhanism EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3, võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 37, ning arvestades järgmist: Vastavalt ühinemisakti artiklile 2° on institutsioonide poolt enne ühinemist vastu võetud aktid Bulgaariale ja Rumeeniale siduvad ja neid kohaldatakse nendes riikides vastavalt kõnealustes lepingutes ja eespool nimetatud aktis sätestatud tingimustele. Ühinemisakti artikkel 37 võimaldab komisjonil võtta vajalikke meetmeid, kui Bulgaaria või Rumeenia tõsiselt häirib või vahetult ohustab siseturu toimimist sellega, et ta ei täida ühinemisläbirääkimistel võetud kohustusi. Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajandus- poliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühisees- kirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001) (!) artikliga 17 nähakse ette, et liik- mesriigid loovad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, edas- pidi “ühtne süsteem”. (*) ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komis- joni määrusega (EÜ) nr 1156/2006 (ELT L 208, 29.7.2006, lk 3). (4) (5) (7) Bulgaaria ja Rumeenia peavad alates ühinemisest kasu- tama ühtset süsteemi, et kontrollida suurt osa ühenduse põllumajandustoetustest nendes riikides. Bulgaaria ja Rumeenia poolt käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäe- vani esitatud teabe ning läbiviidud kontrollide põhjal on komisjon teinud järelduse, et ühtse süsteemi olemasolu ja toimivus on nendes riikides tõeliselt ohus. Bulgaaria või Rumeenia ühtse süsteemi tõsised puudused võivad põhjustada olukorra, kus selle süsteemiga kontrol- litavaid põllumajandustoetuste makseid kas ei kontrollita üldse või ei tehta seda nõuetekohaselt. Seetõttu on olemas tõsine oht, et toetust võivad saada tootjad, kellel ei ole kas üldse või osaliselt õigust saada põllumajandus- toetust, asetades nad seega soodsamasse olukorda, kui ühenduse õigusaktidega on ette nähtud. Kummagi riigi puhul moodustavad ühtse süsteemiga kontrollitavad otse- toetuste ja maaelu arenguga seotud kulud umbes 80 % kogu põllumajanduskuludest, ulatudes suurtesse, s.0 sadade miljonite eurode suurustesse summadesse, mis näitab, kui oluline on nõuetekohaselt toimiv ühtne süsteem ühise põllumajanduspoliitika kehtestamiseks nendes kahes riigis ning ühenduse siseturu sujuvaks toimimiseks. Kuna soodsam olukord koos kõnealuste summadega mõjutab tõenäoliselt põllumajandustoodete kaubandust siseturul, võib see kujutada vahetut ohtu sise- turu toimimisele. Üksnes nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikleid 17 ja 27 kohaldades ei saa nimetatud ohtu asjakohaselt käsitleda, (2) arvestades kõnealuste säte- tega ette nähtud süsteemide ja menetluste eripära. Seetõttu tuleb kasutada ühinemisakti artiklit 37, mis lubab komisjonil võtta vajalikke meetmeid ohu kõrvalda- miseks. Sõltumatu asutuse aruande põhjal peavad nii Bulgaaria kui ka Rumeenia pärast ühinemist esitama komisjonile deklaratsiooni selle kohta, kas neil on ühtne süsteem ja kas see toimib. Puuduste korral peavad riigid need viivi- tamata kõrvaldama. (7) ELT L 209, 11.8.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 320/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 42).