46 Euroopa Liidu Teataja 01/5. kd 32004D0002 18.3.2004 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 80/33 EUROOPA KESKPANGA OTSUS, 19. veebruar 2004, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord (EKP/2004/2) (2004/257/EÜ) EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Kesk- panga põhikirja, eelkõige selle artiklit 12.3, ON OTSUSTANUD JÄRGMISELT: Ainus artikkel Euroopa Keskpanga kodukord, mida on  muudetud 22. aprillil 1999 ja täiendavalt muudetud 7. oktoobri 1999. aasta otsusega EKP/1999/6 Euroopa Keskpanga kodukorra muutmise kohta (!), asendatakse järgmisega ja see jõustub 1. märtsil 2004. EUROOPA KESKPANGA KODUKORD SISSEJUHATAV PEATÜKK Artikkel 1 Mõisted Käesolev kodukord täiendab Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja. Käesolevas kodukorras on mõisted samas tähenduses kui asutamislepingus ja põhikirjas. Mõiste “eurosüsteem” tähendab Euroopa Keskpanka (EKP) ja eurot vääringuna kasutavate liikmesriikide keskpankasid. I PEATÜKK NÕUKOGU Artikkel 2 Nõukogu koosolekute aeg ja koht 2.1. Oma koosoleku toimumisaja üle otsustab nõukogu presi- dendi ettepanekul. Nõukogu koosolekute toimumise põhimõte on regulaarsus ja ajakava järgimine, mille ta määrab piisava aja- varuga enne iga kalendriaasta algust. 2.2. President kutsub nõukogu koosoleku kokku juhul, kui koos- oleku taotluse on esitanud vähemalt kolm nõukogu liiget. (1) EÜTL 314, 8.12.1999, lk 32. 2.3. President võib nõukogu koosoleku kokku kutsuda, kui ta peab seda vajalikuks. 2.4. Nõukogu koosolekud toimuvad tavaliselt EKP ruumides. 2.5. Koosolekuid võib pidada ka kaugside vahendusel, välja arva- tud juhul, kui selle vastu on vähemalt kolm panga presidenti. Artikkel 3 Nõukogu koosolekutel osalemine 3.1. Nõukogu koosolekutel osalemine on piiratud nõukogu liik- mete, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja ja Euroopa ühenduste komisjoni liikmega, välja arvatud käesolevaga sätestatud erandid. 3.2. Üldjuhul võib iga keskpanga presidendiga kaasas olla üks isik. 3.3. Juhul kui keskpanga president ei saa osaleda, võib ta kirjali- kult määrata asendaja, ilma et see piiraks artikli 4 kohaldamist. Vastav kirjalik teade saadetakse presidendile õigeaegselt enne koosolekut. Vastava asendajaga võib üldjuhul kaasas olla üks isik. 3.4. President määrab EKP personali hulgast sekretäri. Sekretär aitab juhatusel nõukogu koosoleku ette valmistada ja koostab selle protokolli. 3.5. Juhul kui nõukogu peab kohaseks, võib ta kutsuda oma koosolekutel osalema ka muid isikuid. Artikkel 4 Hääletamine 4.1. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohal on kaks kolman- dikku liikmetest. Kui kvoorumit ei ole, võib president kokku kut- suda erakorralise istungi, kus võib otsuseid vastu võtta ilma kvoo- rumit arvestamata. 4.2. Nõukogu hääletab presidendi taotlusel. President algatab hääletusmenetluse ka nõukogu mis tahes liikme taotlusel. 4.3. Põhikirja artikli 41.2 kohaselt ei takista hääletamisest hoidu- mine nõukogu otsuste vastu võtmist. 4.4. Juhul kui nõukogu liige ei saa hääletada pikema aja jooksul (s.o rohkem kui üks kuu), võib ta määrata nõukogu asendusliikme. 4.5. Kooskõlas põhikirja artikliga 10.3 võib keskpanga presi- dendi poolt määratud asendaja osa võtta arvestuslikust hääleta- misest, kui keskpanga president ei saa hääletada põhikirja artik- litel 28, 29, 30, 32, 33 ja 51 põhinevate otsuste üle.