17/1. kd Euroopa Liidu Teataja 221 31996R0216 L 28/11 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 6.2.1996 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 216/96, 5. veebruar 1996, mis näeb ette siseturu harmoneerimisameti apellatsioonikomisjonide protseduurireeglid (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1994 määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, (*) muudetud määrusega (EÜ) nr 3288/94, (2) eriti selle artikli 140 lõiget 3, ning arvestades, et: määrusega (EÜ) nr 40/94 (edaspidi “määrus”) luuakse uus kauba- märgisüsteem, mis võimaldab omandada kogu ühenduses kehti- vat kaubamärki taotluse alusel, mis esitatakse siseturu harmonee- rimisametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (“amet”); selleks on määruses vajalikud sätted ühenduse kaubamärkide registreerimise menetluse, ühenduse kaubamärkide haldamise, ameti otsuste peale esitatud kaebuste arutamise ning ühenduse kaubamärgi tühistamise või kehtetuks tunnistamise korra kohta; määruse artikli 130 alusel peavad apellatsioonikomisjonid vastu- tama kontrollijate, vastuväidete läbivaatustalituse, kaubamärkide haldus- ja õigustalituse ning tühistamistalituse otsuste peale esi- tatud kaebuste arutamise eest; määruse VII jaotis sisaldab peamisi põhimõtteid, mis puudutavad kontrollijate, vastuväidete läbivaatustalituse, kaubamärkide haldus- ja õigustalituse ning tühistamistalituse otsuste peale esi- tatud kaebusi; nõukogu määrust nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (3) rakendatakse komisjoni 13. detsembri 1995 määrusega (EÜ) nr 2868/95, mille X jaotis sisaldab määruse VII jaotise rakenda- miseeskirju; käesolev määrus täiendab teisi, eelkõige apellatsioonikomisjonide moodustamise ja suulise arutamise eeskirju; (1) EÜTL11, 14.1.1994, lk 1. (2) EÜTL 349, 31.12.1994, lk 83. (5) EÜTL 303, 15.12.1995, lk 1. enne iga tööaasta algust peaks selleks moodustatud ametiasutus kindlaks määrama apellatsioonikomisjonide ülesanded; seejuures peaks mainitud ametiasutus kohaldama objektiivseid kriteeriume, nagu näiteks kaupade ja teenuste klasside numbreid või kaebuse esitajate nimede esitähti; kaebuste arutamise ja lahendamise hõlpsuse huvides tuleks iga juhtumi puhul määrata ettekande tegija, kes muu hulgas valmis- tab osapooltele ette teatised ning koostab otsuste eelnõud; apellatsioonikomisjonides võib menetluse osapooltel olla olukor- di, kus nad ei või või ei taha apellatsioonikomisjonidele teatavaks teha pooleli oleva kaebusega seotud üldist huvi pakkuvaid küsi- musi; seepärast peaksid apellatsioonikomisjonidel olema volitu- sed omal algatusel või presidendi taotluse alusel paluda ameti pre- sidenti esitada oma arvamus apellatsioonikomisjonides arutlusel olevate kaebustega seotud üldist huvi pakkuvate küsimuste koh- ta; käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse artikli 141 alusel moodustatud komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Kohustuste jaotamine ja selleks pädev ametiasutus 1. Enne iga tööaasta algust jaotatakse vastavalt objektiivsetele kri- teeriumidele ära apellatsioonikomisjonide kohustused ning mää- ratakse iga komisjoni liikmed ja nende asendusliikmed. Apellat- sioonikomisjoni iga  liikme võib  määrata — mitme apellatsioonikomisjoni liikmeks või asendusliikmeks. Neid meet- meid võib kõnealuse tööaasta jooksul vajaduse korral muuta. 2. Lõikes 1 nimetatud meetmed teeb teoks ametiasutus, kuhu kuuluvad ameti president esimehena, ameti asepresident apellat- sioonikomisjonide eest vastutajana, apellatsioonikomisjonide esi- mehed ning apellatsioonikomisjonide kolm liiget, kelle valivad kõnealuseks tööaastaks komisjonide täiskogud, välja arvatud esi- mehed. Ametiasutus on otsustusvõimeline ainult siis, kui kohal on vähemalt viis liiget, kaasa arvatud ameti president või asepre- sident ja kaks apellatsioonikomisjonide esimeest. Otsused võe- takse vastu häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl. Ametiasutus võib sätestada oma sisemised protseduurireeglid.