18.6.2008 Euroopa Liidu Teataja L 158/5 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 553/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) VII lisa (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kont- rolli ja likvideerimise eeskirjad, (!) eriti selle artiklit 23, ning arvestades järgmist: Määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatakse eeskirjad trans- missiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimiseks veistel, lammastel ja kitsedel ning likvideerimismeetmete võtmiseks pärast transmissiivse spongioosse entsefalo- paatia (TSE) kinnitamist lammastel ja kitsedel. Määruse (EÜ) nr 999/2001 VII lisas on sätestatud likvi- deerimismeetmed, mida tuleb rakendada, kui lammaste ja kitsede transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE) on leidnud kinnitust. Kuigi üle kahesaja aasta on juba teada, et lammastel ja kitsedel esineb spongioosset entsefalopaatiat, ei ole leitud tõendeid nimetatud loomadel esinevate TSE-puhangute ja inimestel esinevate TSE-puhangute vahel. Sellegipoolest võttis komisjon 2000. aastal kasutusele laiaulatusliku tolleaegsetel piiratud teaduslikel andmetel põhinevate meetmete kogumi lammastel ja kitsedel esineva TSE jälgi- miseks, ärahoidmiseks, kontrollimiseks ja likvideerimiseks ning selleks, et muuta lammastelt ja kitsedelt materjali võtmine nii ohutuks kui võimalik. Meetmete eesmärk on koguda võimalikult palju andmeid veiste spongioossest entsefalopaatiast (BSE) erinevate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta lammastel ja kitsedel ning võimalikest seostest BSEga ning ülekandumisest inimestele. Meetmete eesmärk on (1) EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komis- joni määrusega (EÜ) nr 357/2008 (ELT L 111, 23.4.2008, lk 3). vähendada TSE esinemist nii palju kui võimalik. Meet- mete hulka kuulub määratletud riskiteguriga materjali kõrvaldamine, aktiivne ekstensiivse seire kava, TSEsse nakatunud karjade suhtes rakendatavad meetmed ja vaba- tahtlik aretustöö lammaste populatsiooni TSE suhtes vastupidavamaks muutmiseks. Pärast nimetatud meet- mete kasutuselevõtmist ja arvestades liikmesriikide aktiiv- setest järelevalveprogrammidest saadud andmeid, ei ole tuvastatud epidemioloogilist seost lammastel ja kitsedel esinevate TSEde, välja arvatud BSE, ja inimestel esineva TSE vahel. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidu- alaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asuta- takse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (2) artiklis 7 on sätestatud, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vaja- likud ühenduses ette nähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks. Samas sätestatakse, et võetavad meetmed peavad olema proportsionaalsed ega tohi piirata kaubandust rohkem, kui on vaja ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks, silmas pidades tehnilist ja majanduslikku teostatavust ning muid käsitle- tavate küsimuste puhul põhjendatuks peetavaid tegureid. Meetmed vaadatakse läbi mõistliku ajavahemiku jooksul. 8. märtsil 2007 võttis Euroopa Toiduohutusamet (edas- pidi »toiduohutusamet”) vastu arvamuse lammastel ja kitsedel esineva TSE teatavate aspektide kohta. (3) Oma arvamuses leidis amet, et ,puuduvad tõendid, mis kinni- taksid epidemioloogilist või molekulaarset seost inimestel esineva klassikalise ja/või ebatüüpilise skreipi ja TSE vahel. BSE nakkuse tekitaja on ainuke kindlaks tehtud zoonoosne TSE nakkuse tekitaja. Kuid arvestades nende mitmekesisust, ei saa praegu välistada teiste TSE tekitajate ülekandumist loomalt inimesele”. Ka leidis amet, et »ühenduse õigusaktides kirjeldatud eristustestid, mida tuleb praegu kasutada skreipi ja BSE eristamiseks, on kättesaadavate andmete põhjal usaldusväärsed BSE erista- misel klassikalisest ja ebatüüpilisest skreipist. Praegu olemasolevate teaduslike andmete puhul ei saa siiski pidada ei nende spetsiifilisust ega tundlikkust täiuslikuks”. 2?) EÜTL 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 202/2008 (ELT L 60, 5.3.2008, lk 17). () The EFSA Journal (2007) 466, 1-10.