03/25. kd Euroopa Liidu Teataja 391 31999R1257 L 160/80 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 26.6.1999 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1257/1999, 17. mai 1999, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (?) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (?) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (°) võttes arvesse kontrollikoja arvamust (°) ning arvestades, et: (1) ühise põllumajanduspoliitika muid rahastamisvahendeid peaks tõhustama ja täiendama ühise maaelu arengu poliitikaga, mis aitab kaasa selle poliitika asutamisle- pingu artikli 33 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavuta- misele; vastavalt asutamislepingu artikli 33 lõike 2 punktile a tuleb ühise põllumajanduspoliitika kujundamisel ja selle kohaldamismeetodite väljatöötamisel arvesse võtta põllu- majandustegevuse erilist olemust, mis tuleneb põlluma- janduse sotsiaalsest struktuurist ning eri põllumajandus- piirkondade struktuurilistest ja looduslikest erinevustest; vastavalt asutamislepingu artiklile 159 tuleb ühenduse poliitika rakendamisel arvesse võtta artiklites 158 ja 160 sätestatud ühise majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitika eesmärke ning aidata kaasa nende saavutami- sele; seepärast tuleks sellele poliitikale maaelu arengu meetmetega kaasa aidata arengus mahajäänud piirkon- dades (eesmärk 1) ning struktuurilisi raskusi kogevates piirkon- (') EÜT C 170, 4.6.1998, lk 7. X ) Arvamus esitatud 6. mail 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). () EÜT C 407, 28.12.1998, lk 210. (*) EÜT C 93, 6.4.1999, lk 1. () EÜT C 401, 22.12.1998, lk 3. dades (eesmärk 2), nagu on määratletud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruses (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (6); põllumajandusstruktuuride parandamist = toetavad meetmed võeti ühises põllumajanduspoliitikas kasutusele juba 1972. aastal; peaaegu kahe aastakümne jooksul on püütud põllumajanduslikku struktuuripoliitikat lülitada maapiirkondade laiemasse majanduslikku ja sotsiaalsesse konteksti; 1992. aasta poliitikareformis rõhutati põllu- majandustootja kui suurima maakasutaja mõju keskkon- nale; maaelu arengu poliitikat teostatakse praegu paljude keerukate rahastamisvahendite kaudu; järgmistel aastatel tuleb põllumajandust kohandada uute asjaoludega ning edasiste muudatustega, mis on seotud turu arengu, turupoliitika ja kaubanduseeskirjade, tarbi- jate nõudmiste ja eelistuste ning ühenduse edasise laiene- misega; peale põllumajandusturgude mõjutavad need muudatused ka maapiirkondade kohalikku majandust üldiselt; maaelu arengu poliitika eesmärgiks peaks olema taastada ja suurendada maapiirkondade konkurentsi- võimet ning selle saavutamiseks aidata kaasa töökohtade säilitamisele ja loomisele nendes piirkondades; seda arengut tuleks soodustada ja toetada maaelu arengu olemasolevate rahastamisvahendite ümberkorraldamise ja lihtsustamisega; ( EÜTL 161, 26.6.1999, lk 1.