12/2. kd Euroopa Liidu Teataja 203 32003D1230 L 176/29 EUROOPA LIIDU TEATAJA 15.7.2003 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1230/2003/EÜ, 26. juuni 2003, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm “Arukas energeetika — Euroopa” (2003—-2006) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3) toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4) ning arvestades järgmist: (1) > Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasu- tamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuulu- vad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad. Üks kõne- aluse artikli eesmärke on piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemide lahendamise edendamine rahvus- vahelisel tasandil. (2) Komisjoni teatises “Säästev Euroopa parema maailma nimel: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia”, mis esitati Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. juuni 2001. aasta Göteborgi kohtumisel, nimetatakse säästva arengu põhitakistuste hul- gas kasvuhoonegaaside heidet ja transpordi tekitatud reos- tust. Nende takistuste ületamine tähendab uut lähenemis- viisi ühenduse poliitikavaldkondadele, et tuua need lähemale igale kodanikule ja ettevõtjale nende tarbimis- ja investeerimistavade muutmiseks. (1) EÜT C 203 E, 27.8.2002, lk 47. (2) ELTC 61, 14.3.2003, lk 38. () ELTC73, 26.3.2003, lk 41. (4) Euroopa Parlamendi 20. novembri 2002. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 3. veebruari 2003. aasta ühine seisukoht (ELT C 64 E, 18.3.2003, lk 13) ja Euroopa Parla- mendi 13. mai 2003. aasta otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni aval- damata). Nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsus. — Euroopa Ülemkogu Göteborgi kohtumisel lepiti kokku säästva arengu strateegias ja lisati tööhõivet, majandusre- formi ning sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevale Lissaboni protsessile keskkonnamõõde. Euroopa kliimamuutuste programmi kohaselt moodusta- vad energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud meetmed tähtsa osa Kyoto protokolli sätete järgimiseks vajalikest meetmest. Kogu Euroopas ja mujal maailmas täheldatavad füüsikalised muutused rõhutavad vajadust kii- reloomuliste meetmete järele. Rohelises raamatus pealkirjaga “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia” märgitakse, et Euroopa Liit on lange- mas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaalli- katest ning see sõltuvus võib järgmise 20—30 aasta jooksul kasvada 70 %ni (võrreldes praeguse 50 %ga), seega rõhu- tatakse vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuda tarbimistavade põhjalikku muutmist, mis mõju- taks nõudlust paremini korraldatud, tõhusama ja keskkon- nasäästlikuma tarbimise suunas, eriti transpordi- ja ehitus- sektoris, ning arendaks eelisjärjekorras uusi ja taastuvaid energiaallikaid, et reageerida globaalsele soojenemisele. Euroopa Parlamendi resolutsioonis rohelise raamatu “Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia” kohta (5) nimetatakse energiatõhusust ja -säästu esmaseks prioritee- diks. Selles kutsutakse üles lähenema energiakasutusele arukalt, et teha Euroopast maailma energiatõhusaim majandussüsteem. Komisjoni teatises energiatõhususe parandamise tegevus- kava kohta Euroopa Ühenduses nähakse ette, et energiatõ- husus kasvab aastas veel 1 % võrra lisaks 0,6 %le, mis on saadud viimase kümne aasta arengu alusel. Selle eesmärgi saavutamine võimaldab 2010. aastaks teoks teha kaks kol- mandikku energiasäästu potentsiaalist, mida on hinnatud 18 %le kogutarbimisest. Tegevuskavas pannakse ette EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 543.