03/25. kd Euroopa Liidu Teataja 339 31999R1254 26.6.1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 160/21 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1254/1999, 17. mai 1999, veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 36 ja 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (?) (4) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (?) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (*) võttes arvesse kontrollikoja arvamust () ning arvestades, et: (1) = põllumajandussaaduste ühisturu toimimise ja arenguga peaks kaasnema ühise põllumajanduspoliitika kujunda- mine, mis sisaldab eelkõige põllumajandusturgude ühist korraldust, mille vorm võib olla tooteti erinev; (2)?p cvvzühises põllumajanduspoliitikas taotletakse asutamisle- (5) pingu artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamist; turgude stabiliseerimiseks ja põllumajandusega tegelevale rahvastikuosale rahuldava elatustaseme tagamiseks tuleks veise- ja vasikalihaturul ette näha siseturumeetmed, mis hõlmavad eelkõige otsetoetusi veiselihatootjatele, erala- dustusabi ja riikliku ladustamise toetuskava; (3) Jlihatarbimise tasakaalustamiseks ühenduses veiselihasek- tori toetuseks ja nende toodete konkurentsivõime tõstmi- seks rahvusvahelistel turgudel tuleks turutoetuste taset järk-järgult vähendada; tootjatele tekkivaid tagajärgi silmas pidades tuleks ühise turukorraldusega ette nähtud (6) sissetulekutoetuste taset kohandada ja ümber kujundada; (') EÜT C 170, 4.6.1998, lk 13. (?) Arvamus esitatud 6. mail 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). () EÜT C 407, 28.12.1998, lk 196. () EÜT C 93, 6.4.1999, lk 1. () EÜT C 401, 22.12.1998, lk 3. selleks oleks asjakohane sisse seada tootjatele makstavate otsetoetuste kava; nende toetuste suurus peaks kasvama vastavalt turutoetuse järkjärgulisele vähendamisele; loomakasvatusettevõtete mitmekesisust silmas pidades peaksid otsetoetused hõlmama erilisatasusid pullide ja härgade tootjatele, lisatasu ammlehmakarjade pidamiseks ning erilisatasu kõigi veiseliikide, sealhulgas lüpsilehmade ja vasikate tapmise eest; lisatasude maksmise tagajärjel ei pea kogutoodang suurenema; selleks tuleks piirata vasta- valt erilisatasudeks ja anmlehmade eest makstavaks lisa- tasuks kõlblike isasveiste ja ammlehmade arvu, kohal- dades piirkondlikke ja individuaalülemmäärasid ning erilisatasude puhul piiranguid loomühikute põhjal talu- majapidamise kohta, mida liikmesriigid peaksid saama kohandada vastavalt konkreetsele olukorrale; loomade tapmise eest makstava lisatasu puhul tuleks eelnevate toodangunäitajate alusel kehtestada siseriiklikud ülem- määrad; härgade ja pullide kasvatamise tingimused on üldiselt erinevad; seepärast võib härgade puhul määrata looma kohta teistsuguse erilisatasu kui pullide puhul; härgade eest makstav erilisatasu tuleks jagada kaheks eri toetu- seks konkreetsete vanuseklasside eest; tapahooajal liiga suure arvu härgade tapmine liikmes- riigis,s kus kõnesolev tootmisliik on eriti tähtis, võib häirida turu stabiilsust ning põhjustada eelkõige turuhin- dade langemist; härgade tapmise soodustamiseks väljas- pool iga-aastast tapahooaega tuleks lisaks erilisatasule määrata teatavatel tingimustel täiendavaid lisatasusid aasta esimese 23 nädala jooksul väljaspool hooaega tape- tavate loomade eest;