07/5. kd Euroopa Liidu Teataja 3 32000L0009 3.5.2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 106/21 EUROOPA PARLAMENDIL JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2000/9/EÜ, 20. märts 2000, reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt (3) ning arvestades järgmist: Reisijateveoks ettenähtud köisteed (edaspidi “köisteed”) on projekteeritud, toodetud, koostatud ja kasutusele võe- tud inimeste teise kohta toimetamiseks. Köisteed on pea- miselt kõrgmägede turismikuurortides kasutatavad liik- lusvahendid, mille hulka kuuluvad köisraudteed, köissõi- dukid, gondlid, isteliftid ja vedamisliftid, kuid nende hulka võivad kuuluda ka köisteed, mida kasutatakse lin- natranspordis. Teatavat tüüpi köisteed võivad olla ehita- tud täiesti teistsugustel printsiipidel ja neid ei saa põhi- mõtteliselt kõrvale jätta. Seetõttu tuleks kehtestada eri- nõuded, et saavutada samalaadsed ohutusalased eesmär- gid, nagu on sätestatud käesolevas direktiivis. Köisteid kasutatakse peamiselt mäestikupiirkondades eel- kõige seoses turismiga, millel on asjaomaste piirkondade majanduses tähtis koht ja mis muutub liikmesriikide kaubandusbilansis järjest tähtsamaks teguriks. Tehnilisest seisukohast kuulub köisteede sektor kapitalikaupade tootmise tööstusharusse ja üld- ning tsiviilehitussekto- risse. (1) EÜT C 70, 8.3.1994, lk 8 ja EÜT C 22, 26.1.1996, lk 12. (2) EÜT C 388, 31.12.1994, lk 26. () Euroopa Parlamendi 6. aprilli 1995. aasta arvamus (EÜT C 109, 1.5.1995, lk 122), kinnitatud 27. oktoobril 1999 (Euroopa Ühen- duste Teatajas seni avaldamata), nõukogu 28. juuni 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 243, 27.8.1999, lk 1) ja Euroopa Parla- mendi 27. oktoobri 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 16. detsembri 1999. aasta otsus. (3) Liikmesriigid vastutavad köisteede ohutuse tagamise eest nende tootmise, kasutusele võtmise ja käitamise ajal. Lisaks sellele vastutavad need koos pädevate asutustega niisuguste küsimuste eest nagu maakasutus, regionaal- planeering ja keskkonnakaitse. Siseriiklikud õigusaktid erinevad märkimisväärselt iga riigi tööstusele omaste tehniliste lahenduste ning kohalike tavade ja oskusteabe tõttu. Nendes sätestatakse spetsiifilised mõõtmed, sead- med ja eriomadused. Nende asjaolude tõttu on tootjad kohustatud oma seadmed iga turu jaoks uuesti määrat- lema. See raskendab standardlahenduste pakkumist ja kahjustab konkurentsi. Köisteede ohutuse tagamiseks tuleb järgida olulisi tervi- sekaitse- ja ohutusnõudeid. Neid nõudeid tuleb kohal- dada arukalt, võttes arvesse tehnika taset konstrueeri- mise ajal ning tehnilisi ja majanduslikke nõudeid. Lisaks sellele võivad köisteed ulatuda üle riigipiiride ning nende paigaldamisel võivad esile kerkida vastuolud seo- ses vastuoluliste siseriiklike eeskirjadega. Tuleks määratleda kogu ühenduses kehtivad ohutus- ja tervisekaitse, keskkonnakaitse ja tarbijakaitse olulised nõuded, mida kohaldatakse köisteede, alamsüsteemide ja nende ohutusseadiste suhtes. Ilma selleta tekivad siseriik- like õigusnormide vastastikusel tunnustamisel tõlgenda- mise ja vastutuse osas lahendamatud poliitilised ja tehni- lised raskused. Samal põhjusel ei ole standardimine ilma eelnevalt määratletud ühtlustatud õigusaktideta problee- mide lahendamiseks piisav. Üldiselt on vastutus köisteede heakskiitmise eest pandud pädevale siseriiklikule asutusele; teatavatel juhtudel ei kii- deta seadiseid heaks eelnevalt, vaid ainult siis, kui klient seda taotleb. Samal põhjusel võib köistee kasutuselevõ- tule eelnev kohustuslik kontroll põhjustada teatavate sea- diste või teatavate tehnoloogiliste lahenduste tagasilükka- mise. Niisugune olukord põhjustab kulude suurenemist ja pikemaid tarneperioode ning teeb takistusi eelkõige