07/7. kd Euroopa Liidu Teataja 327 32003R1192 4.7.2003 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 167/13 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1192/2003, 3. juuli 2003, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, 5) raudtee-ettevõtja — riigi osalusega või eraettevõtja, mis võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta, (!) eriti selle artikli 3 lõiget 2 ja artikli 4 lõiget 5, ning arvestades järgmist: (1) (2) Vastavalt määruse (EÜ) nr 91/2003 artiklile 3 võib komisjon kohandada kõnealuse määruse mõisteid. Raudteeveo statistika ühtlustamiseks on vaja ette näha täiendavad mõisted, et koguda andmeid kõikides liikmes- riikides ühiste mõistete alusel. Määruse (EÜ) nr 91/2003 artikli 4 kohaselt võib komis- jon kohandada lisade sisu. Tabelis H1 esitatud kirjeldusi on vaja muuta, et statistika katvus oleks selgelt väljendatud. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 91/2003 vastavalt muuta. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (?) loodud sta- tistikaprogrammi komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 91/2003 muudetakse järgmiselt. 1. Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega: “l. > Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) andmeid esitav riik — Eurostatile andmeid edastav liik- mesriik; 2) riigi ametiasutused — riigi statistikaasutused ja muud liikmesriigis ühenduse statistika koostamise eest vastu- tavad organid; 3) raudtee — raudteest koosnev ühendustee, mis on üksnes raudteesõidukitele kasutamiseks; 4) raudteesõiduk — üksnes raudteel sõitev liikumisvahend, mis liigub kas oma jõuallika abil (vedurid) või mida veavad teised sõidukid (reisivagunid, mootorvaguni haakevagunid, pagasivagunid ja kaubavagunid); (1) EÜTL 14, 21.1.2003, lk 1. (27) EÜTL 181, 28.6.1989, lk 47. osutab kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenust. Nende hulka ei arvata ettevõtjaid, kelle põhitegevus on osutada teenuseid reisijate vedamiseks metrooga, tram- miga ja/või kergraudteel; kaupade raudteevedu — kaupade liikumine laadimisko- hast mahalaadimiskohta raudteesõidukitel; reisijate raudteevedu — reisijate liikumine pealemineku- kohast mahatulekukohani raudteesõidukitel. Siia alla ei kuulu reisijatevedu metrooga, trammiga ja/või kerg- raudteel; metroo (tuntakse ka “allmaaraudtee” nime all) — reisija- teveoks ettenähtud elektriraudtee, millel on suur läbilas- kevõime ja oma trasside kasutamise ainuõigus, mitmest vagunist koosnevad rongid ja mida iseloomustab suur kiirus ja järsk kiirendus, keerukas signaalimine ning raudteeületuskohtade puudumine, mis võimaldab tihe- dat rongiliiklust ja suurt perrooni koormust. Metroosid iseloomustavad ka lühikesed vahemaad jaamade vahel, mis tavaliselt on 700 kuni 1 200 meetrit. “Suur kiirus” viitab kiirusele võrreldes trammide ja kergraudteega ning vastab antud juhul kiirusele umbes 30—40 kmjh lühematel marsruutidel ja 40—70 kmjh pikematel mars- ruutidel; tramm — reisijate maanteesõiduk, mis on ette nähtud rohkem kui üheksale inimesele (kaasa arvatud juht), mis on ühendatud elektrikontaktliinidega või käivitata- vad diiselmootori abil ning mis sõidavad rööbasteel; 10) kergraudtee — reisijate vedamiseks ettenähtud raudtee, mis kasutab sageli elektrimootoriga rööbassõidukeid, mis liiguvad üksikult või lühikeses rongis kinnitatud kaherööpalisel raudteel. Üldjuhul on jaamade/peatuste vaheline kaugus lühem kui 1200 meetrit. Võrreldes metroodega on kergraudteel kergemad konstruktsioo- nid, mis on kavandatud väiksemale liiklusmahule ja üldjuhul madalamatele kiirustele. Mõnikord on raske teha täpset vahet kergraudtee ja trammi vahel; trammid ei ole tavaliselt maanteeliiklusest eraldatud, samas kui kergraudtee võib olla muudest süsteemidest eraldatud;