L 66]/44 Euroopa Liidu Teataja 8.3.2006 KOMISJON KOMISJONI OTSUS, 28. veebruar 2006, millega lubatakse Austria taotletud erand vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (teatavaks tehtud numbril K(2006) 590 all) (Ainult saksakeelne tekst on autentne) (2006/189/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676JEMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest,(!) eriti selle II lisa punkti 2 kolmandat lõiku, ning arvestades järgmist: (1) Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta  maale laotada, erineb = direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, milleks käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuva- jadusega põllukultuurid. Austria esitas komisjonile taotluse erandi lubamiseks direktiivi 91/676JEMÜ III lisa punkti 2° kolmandast lõigust. Taotletud erand käsitleb Austria kavatsust lubada laotada 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta konkreetsetes veisekasvatusettevõtetes, mille käsu- tuses olevale sõnnikuga väetatavale põllumajandusmaale külvatakse heintaimed, lämmastikku siduvad heintaimed, peet või muud heintaimede allakülviga põllukultuurid. Eranditaotlus peaks hõlmama ligikaudu 2000 põl- lumajandusettevõtet e 3% põllumajandusettevõtetest ja 60 000 loomühikut e 4 % loomühikutest. Austria õigusaktid, millega rakendatakse vdirektiivi 91/676JEMÜ, on vastu võetud ning neid kohaldatakse samuti taotletud erandi suhtes. (1) EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). (5) Kolmandast aruandest mnitraadidirektiivi rakendamise kohta Austrias aastatel 2000—-2003 ilmneb, et talvine keskmine nitraadisisaldus pinnavees oli kõikides vaatlus- punktides väiksem kui 25 mgj/l. Keskmine sisaldus oli kõikides vaatluspunktides 5,8 mg/l NO,;. Keskmine nitraadisisaldus põhjavees oli 19,6 mg/l. 74 % vaatlus- punktidest oli keskmine sisaldus väiksem kui 25 mgjl. Ükski Austria järv ei ole eutrofeerunud. Suundumuste analüüs näitab, et vee kvaliteet on püsiv enamikus proo- vivõtukohtades. Aastatel 1990—-2003 vähenes loomade arv ja mineraal- väetiste kasutamine märkimisväärselt, s.t veiste, sigade ja kodulindude arvukus vähenes vastavalt 21%, 12% ja 6 %. Aastatel 2000—-2002 kasutati aastas hektari kohta keskmiselt 47,8 kg loomasõnnikupõhist limmastikku ja 35,4 kg keemilistest väetistest saadavat lämmastikku, kusjuures need näitajad on ühed väikseimad ELis ja osutavad langustendentsile, olles vastavalt 7% ja 5% võrra väiksemad kui aastatel 1996—1999. Austria kohaldab tegevuskava direktiivi 91/676JEMÜ artikli 3 lõike 5 kohaselt kogu oma territooriumil. Austria teatises esitatud tõendavatest dokumentidest ilmneb, et kavandatav kogus 230 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta on põhjendatud selliste objektiivsete kriteeriumidega nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. Komisjon leiab pärast Austria taotluse läbivaatamist, et kavandatav kogus 230 kg loomasõnnikupõhist lämmas- tikku aastas hektari kohta ei piira direktiivi 91/676JEMÜ eesmärkide saavutamist, kui täidetakse teatavad ranged tingimused.