L 342/46 Euroopa Liidu Teataja 22.12.2009 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1222/2009, 25. november 2009, rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (!), olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2) ning arvestades järgmist: (1) — Vastavalt komisjoni 8. juuli 2008. aasta teatises ,Keskkon- nahoidlik transport” rõhutatule on säästev liikuvus ühen- dusele oluline küsimus, arvestades kliimamuutust ja vajadust toetada Euroopa konkurentsivõimet. (2)?p v Komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatises ,Energiatõhu- suse tegevuskava: Potentsiaali realiseerimine” toodi esile sihtotstarbeliste meetmete (sealhulgas rehvide märgistami- se) potentsiaali energia kogutarbimise vähendamisel 20 % võrra aastaks 2020. (3) Komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatises ,Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähenda- mist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemu- sed” toodi esile kütusetarbimist enim mõjutavate autoosade (nt rehvid) suhtes kehtestatavate täiendavate meetmete potentsiaali süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisel. (44 — Rehvid mõjutavad kütuse kogukulu 20—30 % ulatuses pea- miselt veeretakistuse tõttu. Seepärast võib veeretakistuse vähendamine aidata muuta maanteetransporti tunduvalt kütusesäästlikumaks ja  seega aidata vähendada heitkoguseid. (!) ELT C 228, 22.9.2009, lk 81. (2) Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Tea- tajas seni avaldamata), nõukogu 20. novembri 2009. aasta ühine sei- sukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni aval- damata). (5) (6) Rehve iseloomustavad mitu omavahel seotud parameetrit. Ühe parameetri, näiteks veeretakistuse parandamine võib negatiivselt mõjutada teisi parameetreid, nt märghaardu- mist. Seevastu võib märghaardumise optimeerimine nega- tiivselt mõjutada välist veeremismüra. Rehvitootjaid tuleks innustada optimeerima kõiki parameetreid ja ületama juba saavutatud standardid. Kütusesäästlikud rehvid on kulutõhusad, sest kütusesääst enam kui kompenseerib rehvide kõrgema ostuhinna, mis tuleneb suurematest tootmiskuludest. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta mää- ruses (EÜ) nr 661/2009 (mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seo- tud tüübikinnituse nõudeid) (3) kehtestatakse rehvide vee- retakistuse miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik vähendada rehvide veeretakistusest tulenevat energiakulu tunduvalt rohkem, kui on ette nähtud kõne- aluste miinimumnõuetega. Maanteetranspordi keskkonna- mõju vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine kü- tusesäästlikkuse kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma kütusesäästlikumaid rehve. Liiklusmüra on väga häiriv ja see mõjub halvasti tervisele. Määruses (EÜ) nr 661/2009 kehtestatakse rehvide välise veeremismüra miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia aren- gule on rehvide välist veeremismüra võimalik vähendada tunduvalt rohkem, kui on ette nähtud kõnealuste miini- mumnõuetega. Liiklusmüra vähendamiseks on seega asja- kohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine välise veeremismüra kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate välise veeremismüra para- meetritega rehve. Ühtlustatud teabe esitamine rehvide välise veeremismüra kohta aitaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49JEÜ (mis on seotud kesk- konnamüra hindamise ja kontrollimisega) (*) raames liht- sustada ka liiklusmüra vähendavate meetmete rakendamist ja suurendada teadlikkust selle kohta, kuidas rehvid mõju- tavad liiklusmüra. (3) ELT L 200, 31.7.2009, lk 1. (4) EÜTL 189, 18.7.2002, lk 12.