3.6.2006 Euroopa Liidu Teataja L 150/13 NÕUKOGU OTSUS, 15. mai 2006, millega lubatakse Leedu Vabariigil kohaldada meedet, mis kaldub kõrvale kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva kuuenda direktiivi 77/388JEMÜ artiklist 21 (2006/388/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (5) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuendat direktiivi 77/388JEMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesrii- (6) kide õigusnormide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüs- teem: ühtne maksubaas) (!) ja eriti selle artiklit 27, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1]) — Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 1 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed kõnealusest direktiivist erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamis- menetlust või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvale- hoidmist või maksustamise vältimist. (8) (2?dM'x' . Komisjoni peasekretariaadis 28. juunil 2005 registree- ritud kirjaga on Leedu Vabariik (edaspidi Leedu) taotlenud luba võtta direktiivi 77/388JEMÜ artiklist 21 kõrvale (9) kalduvaid meetmeid. (3) Vastavalt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõikele 2 teatas komisjon 22. augusti 2005. aasta kirjas teistele liikmes- (10) riikidele Leedu taotlusest. Komisjon teatas 23. augusti 2005. aasta kirjas Leedule, et tal on olemas kogu taotluse hindamiseks vajalik teave. (4) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 21 lõikes 1, nagu see on sõnastatud kõnealuse direktiivi artiklis 28g, sätestatakse, et siseriikliku süsteemi alusel vastutab käibemaksu tasu- mise eest kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohus- (11) tuslane. (1) EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 2006/18/EÜ (ELT L 51, 22.2.2006, lk 12). Leedu poolt taotletud erandi eesmärk on muuta teatud tingimustel kaupadelt ja teenustelt käibemaksu tasumise eest vastutavaks saaja (maksejõuetusmenetluste ja kohtu- liku järelevalve all läbi viidava ümberstruktureerimise korral, tehingutes metsamaterjaliga, mustade ja värviliste metallide jäätmete tarnimisel ja ehitustööde puhul). Kaupu ja teenuseid tarniv isik, kelle suhtes on algatatud maksejõuetumenetlus või ümberstruktureerimine kohtu- liku järelevalve all, pole sageli rahaliste raskuste tõttu võimeline kaupadelt või teenustelt sissenõutavat käibe- maksu tasuma. Saaja võib aga käibemaksu maha arvata, ehkki tarnija pole seda maksnud. Leedu metsamaterjaliturul on turu ja sellel osalevate ette- võtjate iseärasuste tõttu probleeme. Turul domineerivad väikesed kohalikud ettevõtjad (sageli edasimüüjad ja vahendajad), kelle kontrollimine on osutunud maksuame- tile raskeks. Kõige levinumaks maksudest kõrvalehoid- mise viisiks on ettevõtja kadumine maksu maksmata, kuid olles jätnud kliendile maksu mahaarvamiseks kehtiva arve. Samalaadseid ostjalt sisse nõutud käibemaksu tasumata jätmise probleeme esineb Leedu musta ja värvilise metalli jäätmete käitlemise sektoris. Samasugused probleemid ilmnevad ka Leedu ehitussek- toris, eelkõige seoses allhankijatega, kes lisavad käibe- maksu enda esitatavatele arvetele, kuid kaovad hiljem. Taotletav erand võimaldab määrata eelnimetatud juhtudel, mis avaldavad negatiivset mõju riigieelarvele, käibemaksu eest vastutavaks saaja — see aitaks kirjeldatud probleeme vältida, muutmata samas maksukoormust. Nii lihtsustub maksuasutuste töö maksude sissenõudmisel ja hoitakse ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist. Meede on taotletavate eesmärkidega proportsioonis, kuna seda ei plaanita kohaldada üldiselt, vaid üksnes teatavate tehingute ja sektorite suhtes, mis tekitavad märgatavaid raskusi maksude sissenõudmisel või maksudest kõrvale- hoidmise või maksustamise vältimise kujul.