234 Euroopa Liidu Teataja 03/34. kd 32001L0089 1.12.2001 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 316/5 NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/89/EÜ, 23. oktoober 2001, ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (?) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (?) võttes arvesse regioonide komitee arvamust (*) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 22. jaanuari 1980. aasta — direktiivi 80/217JEMÜ (millega seatakse sisse ühenduse meetmed sigade klassikalise katku tõrjeks) ) on sageli ja oluliselt muudetud. Nüüd, kui seda tuleb veelgi muuta, tuleks see direktiiv selguse ja ratsionaalsuse huvides uuesti sõnas- tada ühtse tekstina. Et elusloomi on mainitud asutamislepingu I lisas, on ühenduse üks ülesanne veterinaaria valdkonnas paran- dada sigade terviseseisundit, sel teel hõlbustades kauple- mist sigade ja sigadest saadud toodetega, et tagada areng selle sektoris. Sigade klassikalise katku puhkemise puhuks on vaja sisse seada ühenduse tasandil tõrjemeetmed taudi likvideerimi- seks, et tagada sigade sektori areng ning anda panus loomade tervise kaitsesse ühenduses. Sigade klassikalise katku puhang võib paisuda episootili- seks, põhjustades loomade suremust ja häireid sellises ulatuses, mis eriti ohustab seakasvatuse kasumlikkust tervikuna. Kõnealuse taudi kahtluse korral tuleb kohe võtta meet- meid, et taudi kinnitamise korral oleks võimalik viivita- mata ja tõhusalt tegutseda, sealhulgas hävitada loomad nakatunud majandis. Taudipunkti tekkimise korral on samuti vaja vältida taudi edasist levikut, hoolikalt jälgides loomade liikumist ning saastuda võivate toodete kasutamist, puhastades ja desin- (') EÜT C 29E, 30.1.2001, lk 199. X (7) Euroopa Parlamendi 14. juuni 2001. aasta arvamus (Euroopa Ühen- duste Teatajas seni avaldamata). () EÜT C 123, 25.4.2001, lk 69. ( EÜT C 148, 18.5.2001, lk 21. ) EÜTL 47, 21.2.1980, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. (10) (11) (12) fitseerides nakatunud ruume ning kehtestades taudi- punkti ümber järelevalve- ja ohustatud tsoonid ning vajaduse korral alustades vaktsineerimist. Nakatumise korral võivad vaktsineeritud sead muutuda näiliselt terveteks viirusekandjateks ning taudi levitada. Sel põhjusel võidakse vaktsiinide kasutamist lubada üksnes hädaolukorras. Vastavalt teadusliku komitee arvamusele võib marker- vaktsiinidest, mis suudavad esile kutsuda kaitsva immuunsuse, mida on võimalik asjakohaste laborikatsete abil eristada loodusliku viiruse põhjustatud loomulikul nakatumisel tekkivast immuunreaktsioonist, saada kasulik lisavahend sigade klassikalise katku tõrjeks siga- dega tihedalt asustatud aladel ja sel teel võib vältida loomade massilist tapmist. Sellepärast on soovitatav sisse seada ühenduse kord selliste eristavate katsete heakskiit- miseks pärast seda, kui on ületatud nendesse katsetesse jäänud puudused, ning lubada liikmesriikidel sisse seada asjakohastel juhtudel markervaktsiinide kasutamine hädaolukorras. Kui kõnealust taudi esineb uluksigadel, tuleks kohalda erimeetmeid taudi likvideerimiseks. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse, et sigade klassikalise katku diagnoosimiseks kasutatakse ühtlus- tatud menetlusi ja meetodeid, sealhulgas määrata ühen- duse referentlabor ning liikmesriikide referentlaborid. Tuleks kehtestada sätted, millega tagatakse vajalik ette- valmistus tõhusaks tegutsemiseks ühe või mitme sigade klassikalise katku taudipunktiga seotud hädaolukordades, eriti koostades kavasid taudi vastu võitlemiseks ning moodustades tõrjekeskusi ja eksperdirühmasid. Selleks et võtta arvesse teaduse edusamme, uute diagnos- tikavahendite ja vaktsiinide väljatöötamist ning koge- musi, mida on omandatud seoses sigade klassikalise katku hiljutiste puhangutega ühenduses, tuleb muuta mõningaid meetmeid, mis on ühenduses seni vastu võetud vastavalt direktiivile 80/217 JEMÜ sigade klassika- lise katku puhangute puhuks.