05/4. kd Euroopa Liidu Teataja 255 32002L0073 L 269/15 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 5.10.2002 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/73/EÜ, 23. september 2002, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 141 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse koha- selt, (3) pidades silmas lepituskomitees 19. aprillil 2002 heakskii- detud ühisteksti ning arvestades järgmist: (1) (4) Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on Euroopa Liit rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivaba- duste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühi- sed kõikidele liikmesriikidele, ning ta austab Euroopa inim- õiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ning liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest tulenevaid põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõt- teid. Kõikide isikute võrdsus seaduse ees ja kaitse diskriminee- rimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimi- neerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, rahvusvahe- lises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vor- mide likvideerimise kohta ja ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuu- riliste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kir- jutanud. Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnus- tatud põhimõtetest. Naiste ja meeste võrdõiguslikkus on EÜ asutamislepingu artikli 2 ja artikli 3 lõike 2 ning Euroopa Kohtu (1) EÜTC 337 E, 28.11.2000, lk 204 ja EÜT C 270 E, 25.9.2001, lk 9. ) EÜT C 123, 25.4.2001, lk 81. (3) Euroopa Parlamendi 31. mai 2001. aasta arvamus (EÜT C 47, 21.2.2002, lk 19), nõukogu 23. juuli 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 307, 31.10.2001, lk 5) ja Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2001. aasta otsus (EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 14). Euroopa Parlamendi 12. juuni 2002. aasta otsus ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsus. pretsedendiõiguse alusel oluline põhimõte. Asutamisle- pingu nendes sätetes nimetatakse naiste ja meeste võrd- õiguslikkust ühenduse ülesandeks ja eesmärgiks ning keh- testatakse positiivne kohustus edendada seda ühenduse kogu tegevuse kaudu. Asutamislepingu artiklis 141 ja eelkõige selle lõikes 3 käsit- letakse eraldi meeste ja naiste võrdseid võimalusi ning võrdset kohtlemist töö saamise ja kutsealale pääsemise küsimustes. Nõukogu direktiivis 76/207/EMÜ (4) ei ole määratletud otsese ega kaudse diskrimineerimise mõisted. Asutamisle- pingu artikli 13 alusel on nõukogu võtnud vastu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega raken- datakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, (5) ja 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, ($) kus on määratletud otsene ja kaudne diskrimineerimine. Seega on kohane lisada nende direktiividega kooskõlas olevad sooga seotud määratlused. Käesolev direktiiv ei mõjuta ühinemisvabadust, sealhulgas õigust moodustada koos teistega liite ning ühineda nen- dega oma huvide kaitseks. Asutamislepingu artikli 141 lõi- kes 4 määratletud meetmete hulka võivad kuuluda nende organisatsioonide või liitude liikmesus või tegevuse jätka- mine, mille peamine eesmärk on tegelikkuses edendada naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet. Isiku sooline ahistamine ja seksuaalne ahistamine on vas- tuolus naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõttega; seetõttu on asjakohane määratleda need mõisted ja keelus- tada sellised diskrimineerimisviisid. Selleks tuleb rõhutada, et need diskrimineerimisviisid ei esine mitte ainult tööko- has, vaid ka seoses töö saamisega ja kutseõppe kättesaada- vusega ning töösuhte ja kutsealal tegutsemise ajal. Selles kontekstis tuleks ärgitada tööandjaid ja kutseõppe eest vastutavad isikuid, et nad võtaksid kooskõlas siseriik- like õigusnormide ja tavadega meetmeid võitlemaks EÜTL 39, 14.2.1976, lk 40. EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22. EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.