132 Euroopa Liidu Teataja 06/7. kd 32004L0018 30.4.2004 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 134/114 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/18/EÜ, 31. märts 2004, ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (!) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3) tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4) vas- tavalt lepituskomitees 9. detsembril 2003 heakskiidetud ühisteks- tile ning arvestades järgmist: (1) Selleks, et täita lihtsustamis- ja ajakohastamisnõudeid, mis ostjad ja ettevõtjad on esitanud seoses komisjoni poolt 29. novembril 2000 vastu võetud rohelise raamatuga, on tehtud uusi muudatusi nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivis 92/50JEMÜ (millega kooskõlastatakse teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord), ) nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivis 93/36/EMÜ (millega kooskõlastatakse asjade riigihankelepingute sõlmimise kord) ($) ja nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivis 93/37/EMÜ (millega kooskõlastatakse ehitustööde riigi- hankelepingute sõlmimise kord) (7) ning seetõttu tuleks need direktiivid selguse huvides uuesti sõnastada. Käesolev direktiiv EÜT C 29 E, 30.1.2001, lk 11, ja EÜT C 203 E, 27.8.2002, lk 210. EÜT C 193, 10.7.2001, lk 7. EÜT C 144, 16.5.2001, lk 23. Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2002. aasta arvamus (EÜT C 271 E, 7.11.2002, lk 62), nõukogu 20. märtsi 2003. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 147 E, 24.6.2003, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 2. juuli 2003. aasta seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni aval- damata). Euroopa Parlamendi 29. jaanuari 2004. aasta seadusandlik resolutsioon ja nõukogu 2. veebruari 2004. aasta otsus. EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 2001/78/EÜ (EÜTL 285, 29.10.2001, lk 1). EÜT L 199, 9.8.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 2001/78/EÜ. EÜTL 199, 9.8.1993, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 2001/78/EÜ. tugineb Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigusele, eeskätt lepingu sõlmimise kriteeriumidega seotud kohtu- praktikale, millest selguvad ostjate võimalused rahuldada asjaomase üldsuse, sealhulgas ka keskkonnakaitse- ja sot- siaalvaldkonna vajadusi, kui kõnealused kriteeriumid on lepingu objektiga seotud, ei anna ostjale piiramatut valiku- vabadust, on selgesti sõnastatud ja kooskõlas põhjenduses 2 mainitud oluliste põhimõtetega. Liikmesriikides tuleb lepingute sõlmimisel riigi nimel või piirkondlike või kohalike omavalitsuste või avalik- õiguslike isikute nimel kohaldada asutamislepingu põhi- mõtteid, eelkõige kaupade vaba liikumise põhimõtet, asu- tamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtet ning nendest tulenevaid põhimõtteid, nagu võrdse kohtle- mise, mittediskrimineerimise, vastastikuse tunnustamise, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõte. Teatavat maksumust ületavate riigihankelepingute puhul on siiski soovitav koostada lepingute sõlmimise siseriiklikku korda kooskõlastavad ühenduse sätted, mis tuginevad kõnealus- tele põhimõtetele, et tagada nende mõju ja kindlustada hanketellimuse avatus konkurentsile. Kooskõlastavaid sät- teid tuleks seepärast tõlgendada nii eespool nimetatud ees- kirjade ja põhimõtete kui ka asutamislepingu muude ees- kirjade kohaselt. Kooskõlastavad sätted peaksid võimalikult ulatuslikult vas- tama igas liikmesriigis praegu kehtivatele hankemenetlus- tele ja -tavadele. Liikmesriigid peaksid tagama, et avalik-õigusliku isiku osa- lemine pakkujana riigihankelepingu sõlmimise menetluses ei moonuta konkurentsi eraõiguslike pakkujate kahjuks. Asutamislepingu artikli 6 alusel ning eelkõige säästva arengu soodustamist silmas pidades tuleb kõnealuse lepingu artiklis 3 nimetatud ühenduse poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse integreerida keskkonna- kaitse nõuded. Käesolevas direktiivis selgitatakse seetõttu, kuidas ostjad saavad kaasa aidata keskkonnakaitsele ja säästva arengu soodustamisele ning samas tagada võima- luse saada lepingutega seotud kulutustele vastavat parimat tulu.