15/5. kd Euroopa Liidu Teataja 75 32000L0013 L 109/29 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 6.5.2000 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2000/13/EÜ, 20. märts 2000, toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (!) tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele (2) ning arvestades järgmist: (1) =Nõukogu 18. detsembri 1978. oaasta direktiivi 79/112]EMÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami- mist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) on sageli ja oluliselt muudetud. (4) Seetõttu tuleks nimetatud direktiiv otstarbekuse ja selguse huvides tervik- likuks tekstiks konsolideerida. (2) Erisused toidu märgistamist käsitlevates liikmesriikide õigus- ja haldusnormides võivad takistada nende toodete vaba ringlust ning luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi. (3) Seetõttu aitaks kõnealuste õigusaktide ühtlustamine ühis- turul tõrgeteta toimida. (4) Käesoleva direktiivi eesmärk on sätestada ühenduse üldist laadi eeskirjad, mida kohaldatakse horisontaalselt kogu turuleviidava toidu suhtes. (5) > Erieeskirjad, mida kohaldatakse vertikaalselt ainult teatava konkreetse toidu suhtes, tuleks ette näha kõnealuseid too- teid käsitlevates sätetes. (6) Toidu märgistamise eeskirjade puhul tuleks esmajoones sil- mas pidada tarbija teavitamise ja kaitsmise vajadust. (1) EÜTC 258, 10.9.1999, lk 12. (2) Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2000. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas — seni avaldamata) — ja  nõukogu 13. märtsi 2000. aasta otsus. (3) EÜTL 33, 8.2.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/4/EÜ (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 21). (4) VtIV lisa B osa. (10) (11) (14) (15) (16) Nimetatud vajadus tähendab, et liikmesriigid võivad asuta- mislepingu eeskirju täites kehtestada keelenõudeid. Toote täpset olemust ning omadusi väljendav üksikasjalik märgistamine annab tarbijale võimaluse teha teabel põhi- nev valik ning on kõige asjakohasem, sest sisaldab kõige vähem vabakaubandust takistavaid asjaolusid. Seetõttu tuleks koostada loetelu kogu sellise info kohta, mis peaks põhimõtteliselt olema igasuguse toidu märgis- tusel. Käesoleva direktiivi horisontaalne laad ei võimalda siiski algetapil teha kohustuslikuks kõiki andmeid, mis tuleb lisada põhimõtteliselt igasugust toitu hõlmavasse loetelusse Hilisemal etapil tuleks vastu võtta olemasolevaid eeskirju täiendavad ühenduse sätted. Peale selle peaks liikmesriikidel ikkagi olema õigus ühen- duse erisätete puudumise korral sätestada teatavad siseriik- likud õigusnormid ning lisada need käesoleva direktiivi üldsätetele, kuid normide aluseks peaks siiski olema ühen- duses kehtiv kord. Kõnealune ühenduse kord eeldab ühenduse otsust, kui liik- mesriik soovib kehtestada uusi õigusakte. Ühenduse seadusandjale tuleks samuti anda võimalus erandjuhtudel teha erandeid teatavatest üldiselt kindlaks- määratud kohustustest. Märgistamiseeskirjadega tuleks keelata ka sellise info kasu- tamine, mis võib ostjat eksitada või omistada toidule ravi- omadusi. Tõhususe huvides peaks selline keeld kehtima ka toidu esitlemise ja reklaamimise suhtes. Liikmesriikidevahelise kaubavahetuse hõlbustamiseks võib sätestada, et enne müüki lõpptarbijale kantaks välispaken- dile ainult olulisi tunnuseid puudutav info ning pakenda- tud toidu teatavad kohustuslikud üksikasjalikud andmed oleksid märgitud ainult kõnealusele toidule osutavates äri- dokumentides. Liikmesriikidele peaks jääma õigus kohalikest tingimustest ja oludest lähtudes ette näha lahtiselt müüdava toidu mär- gistamise eeskirjad. Sellistel juhtudel tuleks siiski tarbijat informeerida.