L 35/18 Euroopa Liidu Teataja 6.2.2010 KOMISJONI OTSUS, 5. veebruar 2010, millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (teatavaks tehtud numbri K(2010) 606 all) (Ainult hollandikeelne tekst on autentne) (2010/65/JEL) EUROOPA KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676JEMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (!) eriti selle II lisa punkti 2 kolmandat lõiku, ning arvestades järgmist: Kui sõnniku kogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676JEMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. Komisjon võttis 8. detsembril 2005 vastu otsuse 2005/880/EÜ, (2) millega lubas Madalmaadel kasutada põllumajandusette- võtetes, kus on üle 70 % rohumaad, 250 kg loomasõn- nikupõhist limmastikku hektari kohta aastas. Sellega tehtud erandi alla kuulus Madalmaades ligikaudu 25 000 põllumajandusettevõtet ja 900 000 hektarit maad ning seda kohaldati 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsemb- rini 2009. Erandi tegemise põhjused olid järgmised: (1) EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. (2?) ELT L 324, 10.12.2005, lk 89. a) Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direk- tiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfaadi kasutamisnorme ning fosfaatide kasutamis- normide eesmärgiks on jõuda 2015. aastaks fosfaat- väetiste tasakaalustatud kasutamiseni; b) Madalmaad on käsitlenud sõnnikust ja mineraalväeti- sest tulenevate toitainete ülekülluse teemat mitmete poliitiliste vahendite abil ning aastatel 1992—2002 vähenes veiste, sigade ning lammaste ja kitsede arvukus vastavalt 17%, 14% ja 21%. Aastatel 1985—-2002 vähenes limmastiku osa sõnnikus 29 % ning fosfori osa 34 %. Aastatel 1992—2002 vähenes lämmastiku liigne osa 25% ning fosfori liigne osa 37 %; c) kättesaadavad vee kvaliteedi näitajad viitasid põhjavee nitraadisisalduse ning pinnavee toitainesisalduse (k.a fosfor) vähenemisele; d) Madalmaade teatises esitatud teaduslikest ja tehnilistest materjalidest oli näha, et pakutud kogus 250 kg loomasõnnikupõhist lüämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, on võrreldav vee limmastikutasemega 11,3 mg/l N (vastab 50 mg/l NO3) ükskõik millise pinnasetüübi puhul ning fosfori nullilähedase liigse osaga opti- maalse haldamise tingimustel; e) esitatud teaduslikest ja tehnilistest materjalidest oli näha, et pakutud kogus 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusette- võtetes, kus on üle 70 % rohumaad, oli põhjendatud Objektiivsete kriteeriumide abil, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllu- kultuurid.