60 Euroopa Liidu Teataja 03/29. kd 32000R0907 L 105/6 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 3.5.2000 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 907/2000, 2. mai 2000, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veise- ja vasikalihasektori eraladustusabiga EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (') eriti selle artikli 26 lõiget 5, artiklit 41 ja artikli 48 lõiget 2, ning arvestades järgmist: (1) Määruses (EÜ) nr 1254/1999 sätestatakse turutoetus veise- ja vasikaliha eraladustusabina. Siiski on alates 1. juulist 2002 kõnealune abi võimalik vaid juhul, kui ühenduse keskmine isasveiste rümpade hind langeb alla 103 % baashinnast. Võttes arvesse uut korda ja selguse huvides on vaja uuesti sõnastada komisjoni 27. novembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 3445/90, millega sätestatakse veise- ja vasikaliha eraladustusabi andmise üksikasjalikud eeskirjad, (?) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3533/93. ()) Kõnealuse abi eesmärkide saavutamiseks tuleks eraladus- tusabi anda üksnes nendele ühenduse füüsilistele või juriidilistele isikutele, kelle tegevus ja kogemused kõne- aluses sektoris pakuvad piisavat kindlust, et ladustamine toimub nõuetekohaselt, ja kellel on ühenduses piisav külmhoonemaht. Samal põhjusel tuleks abi anda üksnes veatute ja stan- dardse turustuskvaliteediga toodete puhul, millel on nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/433/JEMÜ (*) (värske liha tootmise ja turustamise tervishoiunõuete kohta, viimati muudetud direktiiviga 95/23/EÜ ()) I lisa XI peatükis osutatud tervisemärk. Tooted peaksid olema ühendusest pärit ning saadud kehtivate veterinaarnõuete kohaselt kasvatatud loomadelt. Lisaks sellele peaks liha olema vastavuses ühenduse õigusega lubatud maksi- maalse radioaktiivsustasemega. Turuolukord ja selle edasine areng võib võimalikuks teha, et lepingupool määrab oma varud ekspordiks nende ladustamisest alates, sellisel juhul oleks asjakohane ÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. ÜTL 333, 30.11.1990, lk 30. ÜTL 321, 23.12.1993, lk 9. ÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64. ÜTL 243, 11.10.1995, lk 7. (10) ( ( ( ( 8 ) ) ) ) kindlaks määrata tingimused, mille alusel ladustusle- pinguga hõlmatud liha kohta kehtiks samas ka nõukogu 4. märtsi 1980. aasta määruse (EMÜ) nr 565/80 (põllu- majandustoodete eksporditoetuste ettemaksete kohta, (6) muudetud määrusega (EMÜ) nr 2026/83 ()) artiklis 5 sätestatud kord, selleks et saada eksporditoetuste ette- makseid. Kava tõhustamiseks tuleks lepingud sõlmida teatava miinimumkoguse kohta, mida vajaduse korral toodete kaupa eritletakse, ja täpsustada lepingupoolte kohus- tused, eriti need, mis võimaldavad sekkumisametitel tõhusalt kontrollida ladustamistingimusi. Tagatissumma, mis määratakse lepingujärgsete kohus- tuste täitmise tagamiseks, tuleks määrata kindlaks prot- sentuaalse osana abist. Vastavalt komisjoni 22. juuli 1985. aasta määrusele (EMÜ) nr 2220/85, milles sätestatakse põllumajandus- toodete tagatissüsteemi ühised üksikasjalikud rakendus- eeskirjad, ($) — viimati muudetud määrusega — (EÜ) nr 1932/1999, (?) tuleks määratleda tagatise vabastamise esmanõuded. Üks veise- ja vasikaliha eraladustusabi andmise esmanõuetest on lepingulise koguse ladusta- mine kokkulepitud ladustamisaja jooksul. Kaubandusta- vasid silmas pidades ja praktilistel põhjustel võiksid kõnealuse koguse osas olla lubatud teatavad kõikumised. Teatavate tingimuste täitmata jätmise korral seoses ladus- tatavate kogustega tuleks tagatise vabastamisel ja abi andmisel kohaldada täitmata jätmise puhul proportsio- naalsuse põhimõtet. Lepingupoolel peaks kava tõhustamiseks olema lubatud saada tagatise esitamisel abi ettemakseid ning tuleks sätestada eeskirjad abitaotluste esitamise, tõendavate dokumentide ja maksetähtaja kohta. Tuleks kehtestada abi- ja tagatissummade suhtes kohal- datavate vahetuskursside kindlaksmääramise eeskirjad. % EÜTL 62, 7.3.1980, lk 5. EÜT L 199, 22.7.1983, lk 12. EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5. % EÜTL 240, 10.9.1999, lk 11.