L 216/76 Euroopa Liidu Teataja 20.8.2009 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/81/EÜ, 13. juuli 2009, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (!), toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2) ning arvestades järgmist: (1) 0 Riigi julgeolek jääb iga liikmesriigi ainuvastutuseks nii kaitse- kui ka julgeolekuvaldkonnas. (2) EFuroopa kaitseotstarbelise varustuse turu järkjärguline ra- jamine on Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstus- liku baasi tugevdamiseks ja Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika elluviimiseks vajalike sõjaliste võimete aren- damiseks hädavajalik. (3) = Liikmesriigid tunnistavad vajadust tugevdada, arendada ja toetada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslik- ku baasi, mis on võimetele suunatud ning vajaliku pädevu- sega ja konkurentsivõimeline. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid kooskõlas ühenduse õigusega kasuta- da eri vahendeid, et luua tõeline Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turg ning võrdsed tingimused nii Euroopa kui ka maailma tasandil. Nad peaksid aitama ka mitmekesistada Euroopa kaitsesektori tarnijate baasi, eelkõige toetades väi- keste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja mitteta- vapäraste tarnijate kaasamist EFuroopa kaitsesektori tehnoloogilisse ja tööstuslikku baasi, tõhustades tööstus- koostööd ning edendades tõhusat ja reageerimisvõimelist madalama tasandi tarnesüsteemi. Selles kontekstis peaksid () ELT C 100, 30.4.2009, lk 114. (2?) Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsus. nad võtma arvesse komisjoni 7. detsembri 2006. aasta tõl- gendavat teatist asutamislepingu artikli 296 kohaldamise kohta kaitsealaste riigihangete valdkonnas ning komisjoni 5. detsembri 2007. aasta teatist ,Tugevama ja konkurent- sivõimelisema Euroopa kaitsetööstuse strateegia”. Euroopa kaitseotstarbelise varustuse turu loomise üheks eeltingimuseks on asjakohase õigusliku raamistiku kehtes- tamine. Riigihangete valdkonnas tuleb selleks kooskõlasta- da riigihankelepingute sõlmimise kord, mis vastaks liikmesriikide julgeolekunõuetele ja asutamislepingu kohustustele. Selle eesmärgi saavutamiseks palus Euroopa Parlament oma 17. novembri 2005. aasta resolutsioonis kaitsealaste riigihangete Rohelise raamatu kohta (3) töötada komisjo- nil välja direktiivi, mis võtab eriti arvesse liikmesriikide jul- geolekuhuvisid, arendab edasi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, tugevdab Euroopa ühtekuuluvust ja säilitab Euroopa Liidu rolli tsiviiljõuna. Riigihankelepingute sõlmimise menetluste parema koordi- neerimise teel, näiteks logistikateenuste, transpordi ja la- dustamise riigihankelepingute puhul, on võimalik ka vähendada kulusid kaitsesektoris ja vähendada märgatavalt sektori keskkonnamõju. Need menetlused peaksid kajastama liidu laiemat julgeole- kualast lähenemisviisi, mida kujundab strateegilise kesk- konna areng. Näiteks piiriüleste ja geograafiliselt hajutatud ohtude levimine on järk-järgult kaotamas piire välis- ja si- sejulgeoleku ning sõjalise ja mittesõjalise julgeoleku vahel. Kaitse- ja julgeolekuvarustus on otsustava tähtsusega nii liikmesriikide julgeoleku ja suveräänsuse kui ka liidu auto- noomia jaoks. Seepärast on kaitse- ja julgeolekuvaldkon- nas asjade ja teenuse ostmine sageli tundlikku laadi. See tingib erinõudmised, eelkõige tarnekindluse ja teabe- turbe valdkonnas. Eelkõige on need nõudmised seotud relvade, laskemoona ja sõjavarustuse ostmisega relvajõu- dudele ning osutatud tehingutega otseselt seotud teenuste ning ehitustööde tellimisega, aga ka teatavate eriti tundlike (?) ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 463.