116 Euroopa Liidu Teataja 10/1. kd 31998R0975 L 139/6 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11.5.1998 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 975/98, 3. mai 1998, ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 105a lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (') võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust, (2) tegutsedes asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras (?) ning arvestades, et: (3) Euroopa Ülemkogu kohtumisel Madridis 15. ja 16. det- sembril 1995 võeti vastu ühisrahale ülemineku kava, milles on ette nähtud euromüntide kasutuselevõtmine hiljemalt 1. jaanuaril 2002; euro müntide käibelelask- mise täpne kuupäev otsustatakse pärast seda, kui nõu- kogu on vastu võtnud määruse euro kasutuselevõtu kohta kohe pärast seda, kui võimalikult 1998. aasta alguses tehakse otsus liikmesriikide kohta, kes võtavad euro kasutusele ühisrahana; vastavalt asutamislepingu artikli 105a lõikele 2 võivad liikmesriigid mündid käibele lasta pärast seda, kui Euroopa Keskpank on käibele lastava koguse kinnitanud, ning nõukogu võib artiklis 189c sätestatud korras ja pärast EKPga konsulteerimist võtta vajalikke meetmeid kõigi ringlusse lastavate euro müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate ühtlustamiseks, et soodustada nende tõrgeteta ringlust ühenduses; Euroopa Rahainstituut on teatanud, et europangatähed antakse välja nimiväärtuses 5-500 eurot; pangatähtede (1) EÜT C 208, 9.7.1997, lk 5 ja EÜT C 386, 20.12.1997, lk 12. (2) Arvamus on esitatud 25. juunil 1997 (EÜT C 205, 5.7.1997, lk 18). (3) Euroopa Parlamendi 6. novembri 1997. aasta arvamus (EÜT C 358, 24.11.1997, lk 24), nõukogu 20. novembri 1997. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 23, 23.1.1998, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 17. det- sembri 1997. aasta otsus (EÜT C 14, 19.1.1998). (10) ja müntide nimiväärtused peavad olema sellised, et euro- des ja sentides väljendatud summasid oleks sularahas kerge maksta; nõukogu on volitanud ühenduse rahapadade juhatajaid tegema uuringuid ja koostama aruande Euroopa ühtse mündisüsteemi kohta; 1996. aasta novembris esitasid nad aruande ja 1997. aasta veebruaris täiendatud aru- ande uute euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näita- jate (diameeter, paksus, kaal, värv, koostis ja serv) kohta; uus Euroopa ühtne mündisüsteem peaks süvendama üldsuse usaldust ning hõlmama tehnoloogilisi uuendusi, mis aitaksid süsteemi muuta kindlaks, usaldusväärseks ja tõhusaks; uue süsteemi omaksvõtmine üldsuse poolt on üks ühen- duse mündisüsteemi põhieesmärke; üldsuse usaldus uue süsteemi vastu sõltub euromüntide füüsilistest omadus- test ning seetõttu peaksid mündid olema võimalikult kasutajasõbralikud; on konsulteeritud tarbijaühingute, Euroopa Pimedate Liidu ja müügiautomaaditööstuse esindajatega, et arves- tada tähtsate kasutajakategooriate erinõudmisi; selleks et tagada tõrgeteta üleminek eurole ja teha uute mündisüs- teemide omaksvõtmine kasutajatele hõlpsamaks, tuleb garanteerida, et münte on võimalik visuaalselt ja kompi- mise abil kergesti eristada; uued euromündid on paremini eristatavad ja neid on kergem omaks võtta, kui nende diameeter ja nimiväärtus on omavahel seotud; 1- ja 2-euroste müntide suure väärtuse tõttu on pettuse- võimaluste vähendamiseks vaja erilisi turvaelemente; praegu kasutatavaks tõhusaimaks turvaelemendiks pee- takse tehnoloogiat, mis võimaldab münte valmistada kolmekihiliste ja kahevärvilistena; mündi kaks külge, millest üks tähistab Euroopat ja teine liikmesriiki, väljendavad asjakohaselt Euroopa Liidu