10.12.2005 Euroopa Liidu Teataja L 324/89 KOMISJONI OTSUS, 8. detsember 2005, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand nõukogu direktiivi 91/676/JEMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (teatavaks tehtud numbri K(2005) 4778 all) (Ainult hollandikeelne tekst on autentne) (2005/880/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, (5) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676]JEMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest (6) lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel, (') eriti selle III lisa punkti 2 alapunkti b, ning arvestades järgmist: (1) = Kui sõnniku kogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta  maale laotada, erineb = direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 sissejuhatavates lausetes ja alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu näiteks käesoleval juhul on pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. (2) Madalmaad esitasid komisjonile 8. aprillil 2005 taotluse erandi lubamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 alapunktist b. (3) Taotletud erand käsitleb Madalmaade kavatsust lubada põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, kasutada 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku aastas hektari kohta. Nimetatud eranditaotluse alla kuuluvad (9) Madalmaades ligikaudu 25 000 põllumajandusettevõtet ja 900 000 hektarit. (4) Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/[EMU, on vastu võetud ning kehtivad ka taotletud erandi suhtes. () EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa (10) Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii limmastiku kui ka fosfaadi kasutamisnorme. Fosfaatide kasutamisnormide eesmär- giks on jõuda 2015. aastaks fosfaatväetiste tasakaalus- tatud kasutamiseni. Madalmaad on käsitlenud sõnnikust ja mineraalväetisest tulenevate väetiseelementide rohkuse teemat mitmete poliitiliste vahendite abil ning aastatel 1992—-2002 vähenes veiste, sigade ning lammaste ja kitsede arvukus vastavalt 17%, 14% ja 21%. Aastatel 1985-2002 vähenes sõnnikus lämmastiku osa 29 % ning fosfori osa 34 %. Aastatel 1992-2002 vähenes lämmastiku liigne osa 25 % ning fosfori liigne osa 37 %. Vee kvaliteedinäitajad viitavad põhjavee nitraadisisalduse ning pinnavee väetisesisalduse (k.a fosfor) vähenemisele. Madalmaade teatises esitatud teaduslikes ja tehnilistes materjalides on näha, et pakutud kogus 250 kg looma- sõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas põllu- majandusettevõtetes, kus on üle 70% rohumaad, on võrreldav lämmastikutasemega 11,3 mg/l N (vastab 50 mg/l NO;) ükskõik millise pinnavormiga vees ning fosfori sisuliselt nullilähedase liigse osaga optimaalse haldamise tingimustel. Nimetatud teaduslikes ja tehnilistes materjalides on näha, et pakutud kogus 250 kg loomasõnnikupõhist limmas- tikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70% rohumaad, on põhjendatud objektiivsete kriteeriumide abil, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. Seetõttu leiab komisjon, et Madalmaade taotletud kogus ei piira direktiivi 91/676JEMÜ eesmärkide saavutamist, kui arvestatakse teatavate rangete tingimustega.