31.7.2009 Euroopa Liidu Teataja L 200/31 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 663/2009, 13. juuli 2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156 ja artikli 175 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arva- must (!), olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2) ning arvestades järgmist: (1) (4) Euroopa majandust on finantskriisi tagajärjel tabanud järsk jahtumine. Sellisele tõsisele ja enneolematule majan- dusolukorrale reageerimiseks on vaja erakorralisi ja viivi- tamatuid jõupingutusi. Majanduses osalejate usalduse taastamiseks tuleb kohe kujundada välja majandusele mõju avaldavad meetmed. Samas on selge, et Euroopa majanduse tugevus ja jätku- suutlikkus kaugemas tulevikus sõltub tema ümberkujun- damisest, arvestades energiajulgeoleku tagamist ja kasvu- hoonegaaside heitmete vähendamise vajadust. Seda järel- dust toetavad ka suurenevad raskused gaasitarnete usal- dusväärsuse tagamisel. Neid muresid arvestades kiitis Euroopa Ülemkogu oma 11.-12. detsembri 2008. aasta järeldustes heaks komis- joni 26. novembril 2008. aastal esitatud Euroopa majan- duse elavdamise kava (,majanduse elavdamise kava”), milles on näidatud, kuidas liikmesriigid ja Euroopa Liit saavad kooskõlastada oma poliitikat ja anda uusi stiimu- leid Euroopa majandusele, sidudes need stiimulid ühtlasi ühenduse pikaajaliste eesmärkidega. Majanduse elavdamise kava oluline osa on ettepanek suurendada ühenduse kulutusi teatavates strateegilistes ()) 13. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). (?2) Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsus. sektorites, et suurendada investorite usaldust ja aidata rajada teed tuleviku tugevama majanduse poole. Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada konkreetsete projek- tide loetelu, milles oleks arvesse võetud õiget geograafilist tasakaalu, et suurendada investeerimist eelkõige infra- struktuuriprojektide arendamisse. Selleks et majanduse elavdamise kava oleks tõhus, on ülioluline rahastada meetmeid, mis käsitlevad kiiresti nii majanduskriisist kui ka ühenduse pakilisest energiavaja- dusest tulenevaid küsimusi. Käesoleva määrusega kehtes- tatava abikavaga ei tuleks siiski luua pretsedenti seoses tulevaste kaasrahastamise määradega infrastruktuuriinves- teeringute valdkonnas. Et kõnealuste meetmete mõju oleks hoomatav ja kaalukas, tuleks keskenduda mõnele konkreetsele sekto- rile, milles meetmed annaksid selge panuse energiavarus- tuse kindluse suurendamise ja kasvuhoonegaaside heit- mete vähendamise eesmärkide saavutamisse; on olemas suured hästi ettevalmistatud projektid, mille kaudu saab tõhusalt ja ökonoomselt kasutada suuri finantsabi summasid, kaasates samas suuri investeeringuid ka teis- test allikatest, sealhulgas Euroopa Investeerimispangast, ning Euroopa tasandi meetmed võiksid anda lisandväär- tust. Neile tingimustele vastavad sektorid on gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuur, avamere tuuleenergia ning süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine. Kõnealuste sektorite valik kajastab majanduse elavdamise kava spet- siifikat ning sellega ei tohiks seada kahtluse alla priori- teetsuse astet, mida omistatakse energiatõhususele ja taas- tuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamisele, mida käsitleti majanduse elavdamise kavas. Juhul kui kõiki rahalisi vahendeid ei ole võimalik kasu- tada 2010. aasta lõpuks, on komisjon teatanud oma kavatsusest teha 2010. aastal käesoleva määruse rakenda- mist käsitleva aruande esitamisel vajaduse korral ette- panek meetmete kohta, millega võimaldatakse rahastada majanduse elavdamise kavaga kooskõlas olevaid projekte, näiteks projekte energiatõhususe ja taastuvatest energiaal- likatest toodetud energia valdkondades. Gaasi- ja elektrivõrkude infrastruktuuriga seoses on viimastel aastatel teatud probleemid süvenenud. Hiljutised gaasitarnekriisid 2006. ja 2009. aasta talvel ning kuni 2008. aasta keskpaigani kerkinud naftahind näitasid Euroopa haavatavust. Omamaised energiavarud (maagaas ja nafta) on vähenemas sellisel määral, et Euroopa sõltub oma energiaga varustatuses üha enam imporditavatest energiakandjatest. Selles kontekstis on energiavõrkude infrastruktuuril otsustav osa.