L 167/8 Euroopa Liidu Teataja 20.6.2006 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 896/2006/EÜ, 14. juuni 2006, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel liikmesriigid tunnustavad ühepoolselt teatavaid Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamislubasid oma territooriumilt läbisõiduks EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (!) ning arvestades järgmist: Vastavalt 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta)(?) (edaspidi “Schengeni konventsioon”) artiklile 21 tunnustatakse vastastikku Schengeni acguis'd täielikult rakendavate liik- mesriikide välja antud elamislubasid võrdväärsena ühtse viisaga. Praegused ühenduse eeskirjad ei näe aga ette välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud korda, mille alusel kolmandate riikide välja antud elamislubasid tunnustataks võrdväärsena ühtse viisaga ühisest alast läbisõiduks või selles lühiajaliseks viibimiseks. Kolmandate riikide kodanikud, kellel on Šveitsi välja antud elamisluba ja kelle suhtes kohaldatakse nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles (1) Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 1. juuni 2006. aasta otsus. (2?) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välis- piiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) (?) kohast viisanõuet, peavad oma päritolumaale tagasi pöördumi- seks taotlema ühisest alast läbisõiduks viisa. Liikmesrii- kide konsulaaresindused Šveitsis peavad selle tulemusel tegelema suure arvu viisataotlustega, mille on esitanud sellised kolmandate riikide kodanikud. Sarnased raskused on esinenud seoses viisataotlustega, mille on esitanud Liechtensteini välja antud elamislubade omanikud. Schengeni acguis' kaheetapilise rakendamise tulemusena nõutakse uutelt liikmesriikidelt, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, alates ühinemise kuupäevast riigi viisade väljaandmist nendele kolmandate riikide kodanikele, kellel on Šveitsi ja Liechtensteini välja antud elamisload ja kelle suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 539/2001 kohast viisanõuet. Mõned uued liikmesriigid on avaldanud muret täiendava halduskoormuse üle, mida see võib põhjustada nende konsulaatidele Šveitsis ja Liechtensteinis. Näib, et liikmesriikidel ei ole vaja nõuda selle kategooria isikutelt viisat, sest nad kujutavad endast liikmesriikidele vähest ebaseadusliku immigratsiooni ohtu. Olukorra lahendamiseks nii Schengeni acguis'd täielikult rakendavate liikmesriikide kui ka uute liikmesriikide konsulaaresindustes Šveitsis ja Liechtensteinis peaks kehtestama välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud korra, mis põhineks Šveitsi ja Liechtensteini ametiasutuste välja antud teatavate elamislubade ühepoolsel tunnusta- misel võrdväärsena ühtsete või riigi viisadega. Selline tunnustamine peaks piirduma vaid läbisõidu eesmärgiga, piiramata liikmesriikide võimalust anda välja viisasid lühiajaliseks viibimiseks. ) EUT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).