L 145/10 Euroopa Liidu Teataja 10.6.2009 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 480/2009, 25. mai 2009, välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (kodifitseeritud versioon) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisle- pingut, eriti selle artiklit 203, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (!) ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2728/94 (välistegevuse tagatisfondi asuta- mise kohta)(?) on korduvalt oluliselt muudetud. ) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. Euroopa Liidu üldeelarve on vastuvõtlik finantsriskidele, mis tulenevad kolmandate riikide laenudele antud taga- tistest. 11. ja 12. detsembril 1992 jõudis Euroopa Ülemkogu järeldusele, et eelarve usaldusväärse haldamise ja finants- distsipliiniga seotud kaalutlused räägivad selle kasuks, et asutada uus finantsmehhanism, mistõttu tuleks asutada tagatisfond, mis kataks kolmandatele riikidele antud laenude ja laenutagatistega ning kolmandates riikides läbiviidavate projektidega seotud riskid. Seda vajadust rahuldaks fondi asutamine, mis maksaks otse ühenduste võlausaldajatele. Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelisele kokkulep- pele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (*) tagatakse tagatisfondi rahastamine »aastail 2007-—2013 Euroopa Liidu üldeelarve kohustuslike kulude kaudu. ()) 18. novembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni aval- damata). (27) EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1. () Vt lisa I. (4) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. (5) (11) On olemas mehhanismid tagatiste maksmiseks, eriti sula- rahavaru ajutiseks kasutamiseks, nagu on sätestatud nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omava- hendite süsteemi = käsitlev — otsus — 2000/597[EÜ, Euratom) () artiklis 12. Tagatisfond asutataks järk-järgult makstavatest maksetest. Tagatisfond peaks hiljem saama intressi investeeritud vahenditelt ja summadelt, mis saadakse laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle eest tagatisfond on juba tagatise maksnud. Tagatisfondi toimimise kogemused on näidanud, et taga- tisfondi vahendite ja tagatud kohustuste põhisumma (mida on suurendatud tasumata intressi võrra) sobivaks suhteks on 9 %. Maksed tagatisfondi, mis on 9 % iga toimingu summast, tunduvad olevat piisavad soovitud summa saavutamiseks. Tuleks määratleda nende maksete tegemise kord. Kui tagatisfond on saanud soovitud summast rohkem raha, tuleks ülejääk Euroopa Liidu üldeelarvesse tagasi maksta. Tagatisfondi finantshaldamine tuleks usaldada Euroopa Investeerimispangale (edaspidi EIP). Kontrollikoja, komis- joni ja EIP vahelises kokkuleppes ettenähtud korra koha- selt kontrollib tagatisfondi finantshaldamist kontrolli- koda. Ühendused on ühinevatele riikidele või kõnealustes riikides läbiviidavatele projektidele andnud laene ja laenu- tagatisi. Kõnealused laenud ja tagatised kaetakse tagatis- fondist ning on pärast ühinemiskuupäeva tagasi maks- mata või kehtivad. Alates kõnealusest kuupäevast ei ole need laenud ja tagatised enam hõlmatud ühenduste välis- tegevusega ning peaksid seetõttu olema otse kaetud Euroopa Liidu üldeelarvest ning mitte enam tagatisfon- dist. () EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1.