28.5.2009 Euroopa Liidu Teataja L 131/101 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/17/EÜ, 23. aprill 2009, millega muudetakse direktiivi 2002/59/JEÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (3) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arva- must (!), võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2), toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (?), arvestades lepituskomitee poolt 3. veebruaril 2009. aastal heaks- kiidetud ühisteksti, ning arvestades järgmist: (1) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59JEÜ (4) (5) vastuvõtmisega sai Euroopa Liit täiendavad vahendid merel inimelusid ohustavate olukordade ärahoidmiseks ja merekeskkonna kaitseks. (2)b Kuna käesolev direktiiv käsitleb direktiivi 2002/59/EÜ muutmist, ei kohaldata enamikku selles sisalduvatest kohustustest nende liikmesriikide suhtes, kellel mere- rannik ja meresadamad puuduvad. Seetõttu on ainsad kohustused, mida kohaldatakse Austria, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Luksemburgi ja Slovakkia suhtes, nende liikmes- riikide lipu all sõitvate laevadega seonduvad kohustused, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust teha koostööd selleks, et tagada mereliikluse ühilduvus muude transpor- diliikide liikluskorraldusteenustega, eelkõige jõeteabetee- (6) nustega. (1) ELT C 318, 23.12.2006, lk 195. (2) ELT C 229, 22.9.2006, lk 38. ) Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2007. aasta arvamus (ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 533), nõukogu 6. juuni 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 184 E, 22.7.2008, lk 1), Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 26. veebruari 2009. aasta otsus ja Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). (*) EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10. Käesoleva direktiivi kohaselt peab rannikuäärsetel liikmes- riikidel olema võimalik vahetada teavet, mida nad koguvad oma alluvusalasse kuuluvates piirkondades teos- tatavatel mereliikluse seiremissioonidel. Komisjoni ja liik- mesriikide vahelisel kokkuleppel välja arendatud ühen- duse meresõiduohutuse teabevahetussüsteem SafeSeaNet hõlmab ühelt poolt andmevahetusvõrku ja teiselt poolt laevade ja nende lasti kohta kättesaadavate põhiliste andmete standardiseerimist (eelteated ja aruanded). Nii võimaldab see kindlaks määrata laevade asukohta ning edastada ametivõimudele täpset ja ajakohast teavet Euroopa vetes olevate laevade kohta, nende liikumise ja ohtliku või saastava lasti kohta, samuti merel aset leidvate ohtlike juhtumite kohta. Sellega seoses on kõnealusel viisil kogutud teabe opera- tiivse ärakasutamise tagamiseks oluline, et käesolevas direktiivis osutatud andmekogumiseks ja -vahetuseks vajalik ning siseriiklike haldusasutuste poolt rakendatav infrastruktuur oleks integreeritud SafeSeaNet-i. Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt teatavaks tehtud ja vahe- tatud teabe hulgas on erilise tähtsusega teave merel veeta- vate ohtlike või saastavate kaupade täpsete omaduste kohta. Seda ning hiljutisi laevaõnnetusi silmas pidades tuleks rannikualade ametivõimudele võimaldada lihtsam juurdepääs teabele meritsi veetavate — süsivesinike omaduste kohta, mis on peamine kõige sobivamate kont- rollimeetodite valikul, ning tagada neile hädaolukorras otseühendus käitajatega, kes omavad veetavate toodete kohta kõige rohkem teavet. 1. novembri 1974. aasta rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel osutatud automaatsed laevade identifitseerimise süsteemid (AIS — automaatne identifit- seerimissüsteem) võimaldavad mitte üksnes parandada nende laevade seire võimalusi, vaid eelkõige muuta neid tiheda laevaliikluse oludes turvalisemaks. Seega on AIS lisatud direktiivi 2002/59JEÜ jõustamistingimustesse. Võttes arvesse selliste kokkupõrgete suurt arvu, mille puhul kaubalaevad ei ole ilmselgelt kalalaevu märganud või mille puhul kalalaevad ei ole märganud enda ümber kaubalaevu, on kõnealuse meetme laiendamine üle 15- meetrise pikkusega kalalaevadele väga soovitav. Euroopa