30.5.2009 Euroopa Liidu Teataja L 135/21 NÕUKOGU OTSUS 27. aprill 2009, ülemäärase eelarvepuudujäägi kohta Kreekas (2009/415/EÜ) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 6, võttes arvesse komisjoni soovitust, võttes arvesse Kreeka esitatud märkusi, ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 hoiduvad liikmes- riigid ülemäärasest riigieelarve puudujäägist. Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada usal- dusväärne riigi rahandus, mis on hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majan- duskasvu tingimuste tagamise vahend. Asutamislepingu artiklis 104 sätestatud ülemäärase eelar- vepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemää- rase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirenda- mise ja selgitamise kohta (!) (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärast eelarvepuudu- jääki käsitleva otsuse vastuvõtmine. Asutamislepingule lisatud protokollis ülemäärase eelarvepuudujäägi menet- luse kohta on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 3605/93 (?) on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse proto- kolli sätete kohaldamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformi eesmärk oli suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majandusolukorda ja eelarveseisundit. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarvesei- sundi kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majan- dusolukorda. (1) EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. (?) EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. (5) Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt esitab komisjon nõukogule arvamuse juhul, kui ta on arva- musel, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles võtnud arvesse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohast ettekannet ning asutamisle- pingu artikli 104 lõike 4 kohast majandus- ja rahandus- komitee arvamust, on komisjon seisukohal, et Kreekas on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast esitas komisjon 24. märtsil 2009 nõukogule sellekohase arvamuse Kreeka kohta ). Asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kreeka puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele. Kreeka valitsemissektori eelarve puudujääk jõudis 2007. aastal tasemele 3,5 % SKPst, ületades seega kontrollväär- tust 3% SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk ilma ühekordsete meetmeteta 2008. aastal hinnanguliselt 3,6% SKPst (või 3,4% SKPst koos ühekordsete meetmetega). See hinnang põhineb SKP reaalkasvul 2,9 % 2008. aastal ja selles võetakse arvesse kõige uuemat teavet 2008. aasta eelarveseaduse kohalda- mise kohta. 2009. aastal on komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk ilma ühekordsete meetmeteta 4,4 % SKPst (3,7 % koos ühekordse tuluga), lähtudes reaalse SKP 0,2 % kasvuprognoosist ja parlamendi 21. detsembril heakskiidetud 2009. aasta eelarveseaduse konservatiivsest hinnangust. Lähtudes eeldusest, et poliitikat ei muudeta ja ühekordsete meetmete võtmist ei jätkata, peaks 2010. aastal puudujääk moodustama 4,2% SKPst. Seega ei ole asutamislepingus sätestatud puudujäägikriteerium täidetud. Valitsemissektori koguvõlg oli 2007. aastal 94,8 % SKPst ja 2008. aastal 94,6 % SKPst, ületades märkimisväärselt asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori võla suhe SKPsse veelgi ja jõuab 2009. aastal tasemele 96,25 % SKPst ja 2010. aastal tasemele 98,5 % SKPst. Eelarvepuudujäägi praegune tase ja keskpika perioodi kasvuprognoosid ei vasta võla suhte lähenemisele alla 60% SKPst. Ei saa öelda, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kont- rollväärtusele rahuldava kiirusega asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. ) Kõik Kreeka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eufeconomy finance/other pages/other pages 12638 en.htm