3.3.2005 Euroopa Liidu Teataja L 57/19 KOMISJONI DIREKTIIV 2005/16/EÜ, 2. märts 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/JEÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) I-V lisa EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike orga- nismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (!) eriti selle artikli 14 teise lõike punkte c ja d, olles konsulteerinud asjaomaste liikmesriikidega, ning arvestades järgmist: (1]) — Direktiivis 2000/29/EÜ on sätestatud teatavad meetmed, mida võetakse liikmesriikidesse taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide sissetoomise vastu teis- test liikmesriikidest või kolmandatest riikidest. Samuti on selles sätestatud teatavad tsoonid, mida käsitletakse kaits- tavate aladena. (2?x . 2003. aasta ühinemisaktis esineva kirjavea tõttu oli Lepti- notarsa decemlineata Say suhtes kaitstavaks alaks tunnis- tatud Rootsi maakondade nimistu ebatäpne ja vajab parandamist. (3) Taani esitatud teabest selgub, et seda liikmesriiki ei peaks enam tunnistama kaitstavaks alaks peedi risomaaniavii- ruse (BNYVV) suhtes, kuna ilmneb, et kahjulikku orga- nismi Taanis juba esineb. (44 — Ühendkuningriigi esitatud teabest selgub, et Dendroctonus micans Kugelan'i esineb nüüdseks Ühendkuningriigi mõningates osades. Dendroctonus micans Kugelan'i suhtes kaitstav ala peaks vastavalt piirduma Põhja-Iirimaaga. Lisaks sellele peaks selle organismi eest kaitstav ala piir- duma Mani ja Jersey saartega. (5) — Eesti esitatud teabest selgub, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. selles liikmesriigis ei esine. Eesti võib seega tunnistada selle organismi eest kaitstavaks alaks. (1) EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.„Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9). (6) Itaalia esitatud teabest ning Veterinaar- ja Toiduameti poolt 2004. aasta mais Itaalia missiooni ajal kogutud lisateabest selgub, et tsitruseliste tristeetsia viirust (Citrus tristeza) esineb nüüd selles liikmesriigis. Itaaliat ei tohiks seega enam pidada tsitruseliste tristeetsia viiruse eest kaitstavaks alaks. (7) — Šveitsi taimekaitsealastest õigusaktidest ilmneb, et Šveitsis ei tunnistata Ticino kantonit enam Erwinia amylovora (Burr,) Winsl. et al. eest kaitstavaks alaks. Ühenduse impordireegleid tuleks korrigeerida, et kaotada Ticinost pärit taimede suhtes kohaldatav erirežiim. (88 — Komisjoni direktiivi 2004/31JEÜ(?) koostamisel tehtud kirjavea tõttu jäeti direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa B osa punktis 21.1 nimetatud Vitis taimede Küprosele sisene- mise ning seal liikumise erinõuded ekslikult välja. Nime- tatud lisa tuleks vastavalt muuta. (99 — Selleks, et parendada ühenduse seemnete Medicago sativa L. ja ühenduse sertifitseeritud seemnete Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. fütosanitaarkaitset, peaksid need seemned ühenduse piires liikuma koos taimepassiga (kohalik lii- kumine välja arvatud). (10) Direktiivi 2000/29/EÜ asjakohaseid lisasid tuleks vasta- valt muuta. (11) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Direktiivi 2000/29/EÜ 1, II, III, IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisa tekstile. (?) ELT L 85, 23.3.2004, lk 18.