2010.9.30. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 256/1 (Jogalkotási aktusok) HATÁROZATOK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 862/2010/EU HATÁROZATA (2010. szeptember 22.) az Uniónak a több tagállam által indított közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési programban (BONUS) való részvételéről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 185. cikkére és 188. cikkének második bekez- désére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemé- nyére (!), rendes mivel: (4) 201 jogalkotási eljárás keretében (?), Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keret- programjáról (2007—2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat () (a továbbiakban: a hetedik keretprogram) rendelkezik az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) 169. cikke értelmében a Közösségnek a több tagállam által indított kutatási és fejlesztési progra- mokban való részvételéről, beleértve az e programok végrehajtására létrehozott struktúrákban való részvételt is. 0. április 29-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Ó Az Európai Parlament 2010. június 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2010. július 12-i határozata. ) HL L 412., 2006.12.30., 1. o. 2) Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keret- programjának (2007—2013)[(!) végrehajtására irányuló ,Együttműködés" egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat szorgal- mazza a több témát érintő, a hetedik keretprogram egy vagy több témája szempontjából releváns kutatási terü- letek kijelölését, és ebben az összefüggésben megjelölt egy, az EK-Szerződés 169. cikke szerinti kezdeményezést a közös balti-tengeri kutatás területén, mint amely terület alkalmas a Közösség részvételére közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban. A félig szárazfölddel körülvett európai beltengert alkotó balti-tengeri ökoszisztéma a világ egyik legnagyobb enyhén sós víztömege, amelyre számos természetes és emberi tevékenység által előidézett nyomás gyakorolt komoly hatást, így a tengerbe süllyesztett vegyi fegyverek — például a második világháborúban használt harci gázok —, a nehézfém-vegyületek, a szerves anyagok, a radioaktív anyagok, valamint a fűtőolaj- és kőolajkiömlések okozta szennyezés. Ezenkívül a Balti-tenger vízgyűjtő területén végbement mezőgazdasági fejlődés előrehaladott eutrofi- zációhoz vezető, túlzott műtrágya- és szervesanyag-bevi- telt eredményezett, valamint nem endemikus szervezetek megjelenését idézte elő a környezetben. A halállomány nem fenntartható módon folytatott halászata, valamint az éghajlatváltozás az eredeti biológiai sokféleség jelentős csökkenéséhez vezet. Az említett tényezők, valamint a folytatódó emberi tevékenység — beleértve a parton és annak közvetlen közelében, továbbá a Balti-tenger vízgyűjtő területén végrehajtott infrastrukturális projek- teket is — és az ökológiailag nem fenntartható idegenfor- galom rontja a természetes környezet minőségét. Mindez komoly mértékben csökkenti a Balti-tenger képességét azon javak és szolgáltatások fenntartható biztosítására, amelyektől az emberek a szociális, kulturális és gazdasági hasznokat illetően közvetlenül vagy közvetve függnek. (4) HL L 400., 2006.12.30., 86. o.