L 46/40 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.2.17. HATÁROZATOK A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2011. december 14.) a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról (2012/92/EU) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létre- hozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rende- letre (!) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) HL HL A Tanács Portugália kérésére pénzügyi támogatást nyúj- tott az országnak (2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat (?)), amelynek célja a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéséhez való visszatérés lehetővé tételére, valamint Portugália, az euroövezet és az Unió pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló határozott gazdasági és pénzügyi kiigazítási programhoz (a továbbiakban: a program) való hozzájárulás. A nominális bruttó hazai termék (GDP) növekedésére vonatkozó jelenlegi bizottsági előrejelzések alapján (2011-ben -—0,6 6, 2012-ben -1,9 96, 2013-ban 1,9 96 és 2014-ben 3,9 26) a költségvetési kiigazítási pálya össz- hangban van a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerint Portugáliának a túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről tett 2009. december 2-i tanácsi aján- lással, és megfelel az adósság-GDP arány pályájának, amely 2011-ben 107,29, 2012-ben 116,259, 2013- ban 118,1 96 és 2014-ben 116 96. Így az adósság GDP- hez viszonyított aránya 2013-ban stabilizálódna, majd ezután — a hiány további csökkenését feltételezve — csök- kenő pályára kerülne. Az adósság dinamikájára számos vonal alatti művelet hat, amelyek jelentős pénzügyi- eszköz-beszerzéseket foglalnak magukban, mindenekelőtt esetleges banki feltőkésítések és az állami tulajdonú válla- latok finanszírozása céljából, valamint a felhalmozott és a készpénzben kifizetett kamatok közötti különbségeket tartalmazzák. Az államháztartás készpénzegyenlegére vonatkozó negye- déves mennyiségi teljesítménykritérium 2011 második L 118., 2010.5.12., 1. o. L 159., 2011.6.17., 88. o. negyedévében teljesült, és az előzetes adatok alapján 2011 harmadik negyedévében is ez volt a helyzet. Mind- azonáltal a november elején rendelkezésre álló adatokból az Európai Számlák Rendszere (ESA95) alapján 2011 egészére a GDP mintegy 1,5 96-át kitevő költségvetési rés vetíthető előre. E költségvetési rés egy része már augusztusban . megállapításra került: a folyó kiadások túllépése, az előrejelzettnél alacsonyabb nem adójellegű bevételek és a költségvetésben szereplőnél magasabb tőkekiadások állnak a hátterében. A portugál kormány lépéseket tett a rés megszüntetésére, ezek a következők voltak: a személyi jövedelemadóra kivetett egyszeri pótdíj, valamint a földgáz és a villamos energia után felszámított héa kulcsának növelése, amit 2012-ről előrehoztak 2011. október 1-jére. Ezek az intézkedések azonban nem bizo- nyultak elegendőnek a költségvetési rés felszámolásához, különösen, mivel a közelmúltban további csúszást azonosítottak, ami többek között a magasabb kamatkifi- zetéseknek, valamint az előrejelzettnél alacsonyabb tőke- bevételeknek és ingatlanértékesítéseknek tudható be. A portugál kormány  megállapodásra kíván jutni a bankokkal azok nyugdíjalapjainak az állami társadalom- biztosítási rendszerbe történő részleges transzferálásáról — mindez az uniós állami támogatási szabályoknak való teljes körű megfelelés mellett történne, és kivételesen a GDP 5,9 96-ában megállapított 2011. évi hiánycél teljesí- tésére használnák fel. A portugál kormány vállalta, hogy az elkövetkező években a programcélok teljesítéséhez nem vesz igénybe további nyugdíjalaptranszfereket. A Bizottság szolgálatainak és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) szakértőinek ajánlásaival összhangban a jobb beszá- molás és ellenőrzés, valamint a költségvetési keret reformja révén előrelépés történik az állami pénzügyi irányítás megerősítésében. A program ideje alatt számottevő mértékben csökkennie kellene a hátralékállománynak. E célból az államháztar- táson belüli jogalanyok és az államháztartáson kívülre sorolt állami tulajdonú vállalatok számára egyaránt stra- tégiát kell kidolgozni a hátralékok validálására és rende- zésére. E stratégián belül ütemtervet kell felállítani, amely rögzíti, hogyan és mikor kell stabilizálni a hátralékállo- mányt. Emellett meg kell vizsgálni a hátralékok rendezé- sének különböző, megfelelő ösztönzőmechanizmusokat biztosító lehetőségeit, többek között az előtörlesztés esetén nyújtott kedvezményben rejlő potenciált, valamint azon jogalanyok díjazását, amelyek nem halmoznak fel további hátralékokat.