L 35/18 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2010.2.6. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2010. február 5.) a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján egy Hollandia által kért eltérés engedélyezéséről szóló 2005/880/EK határozat módosításáról (az értesítés a C(2010) 606. számú dokumentummal történt) (Csak a holland nyelvű szöveg hiteles) (2010/65/EU) AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (!) és különösen annak III. melléklete 2. pont- jának harmadik bekezdésére, mivel: ) Ó HL HL Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. pontja második bekezdésének első mondatában és az említett pont a) alpontjában meghatározottól eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok — jelen esetben a növénykultúrák hosszú vegetációs időszaka és nagy nitrogénfelvétele — alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadá- lyozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését. A Bizottság 2005. december 8-án elfogadta a 2005/880/EK határozatot (A), amely a legalább 7096 legelőt magukban foglaló gazdaságokban évente és hektá- ronként 250 kg mennyiségű, szerves trágyából származó nitrogén kijuttatását engedélyezi Hollandia számára. Az ilyen módon engedélyezett eltérés 25 000 gazdaságot és mintegy 900 000 hektárnyi területet érintett Hollandi- ában, alkalmazási időszaka pedig 2006. január 1-jétől 2009. december 31-ig tartott. Az eltérés engedélyezésére a következő okokból került sor: L 375., 1991.12.31., 1. o. L 324., 2005.12.10., 89. o. a) a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó holland szabályo- zásban nitrogénre és foszfátra vonatkozó kijuttatási szabványok egyaránt szerepeltek, és a foszfát esetében e szabványok a foszfáttrágyázás egyensúlyának 2015- ig történő elérésére törekedtek; b) Hollandia több politikai eszközt is igénybe vett a trágyából és ásványi műtrágyából származó tápanyag- felesleg kérdésének rendezésére, és az 1992—2002-es időszakban a szarvasmarhák számát 17 X6-kal, a serté- sekét 14 96-kal, a juh- és kecskefélékét pedig 21 96-kal csökkentette. A trágya nitrogén- és foszfortartalma 29, illetve 34 96-kal csökkent 1985 és 2002 között. A nitrogén- és a foszforfelesleg 25. illetve 37 96-kal csök- kent 1992 és 2002 között, c) a rendelkezésre álló vízminőségi adatok alapján csök- kenőben volt a talajvizek nitráttartalma és a felszíni vizek tápanyagtartalma (beleértve a foszfortartalmat is); d) a holland értesítés technikai és tudományos dokumen- tumokkal alátámasztotta, hogy a legalább 70 926-ban legelőkből álló gazdaságokban kijuttatott, szarvasmar- hatrágyából származó nitrogén javasolt — hektáron- ként és évente 250 kg-os — mennyisége optimális gazdálkodás esetén mindenfajta talaj esetében össze- egyeztethető a víz 11,3 mg/l-es (50 mg/l nitrátnak megfelelő) nitrogéntartalmával és a közel nulla fosz- fátfelesleggel; e) a bemutatott technikai és tudományos dokumen- tumok alátámasztották, hogy objektív kritériumok alapján — például a hosszú vegetációs időszak és a növényi kultúrák nagy nitrogénfelvétele miatt — indo- kolt volt a legalább 70 96-ban legelőkből álló gazda- ságokban szarvasmarhatrágyából származó nitrogént kijuttatni a javasolt — hektáronként és évente 250 kg-os — mennyiségben.