L 237/34 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.9.9. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2009. szeptember 4.) a Fehéroroszországból, Törökországból és Ukrajnából származó, vasból, de nem öntöttvasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült hegesztett csövek, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű csővezeték és üreges profilok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (2009/698/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni véde- lemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (!) és különösen annak 9. cikkére, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: 1. AZ ELJÁRÁS 1.1. Az eljárás megindítása (1) — Az alaprendelet 5. cikke értelmében 2008. november 13- án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé- (5) tett értesítés (?) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján dömpingellenes eljárást indított a Fehéroroszországból, Törökországból és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó, vasból, de nem öntöttvasból vagy acélból, de nem rozsdamentes acélból készült hegesztett csövek, négyzet vagy téglalap keresztmetszetű csővezeték és üreges profilok (a további- akban: zártszelvények) Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan. 2) — Az eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Unió hegesztett acélcsövek iparágával foglalkozó védelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszos) 2008. szeptember 29-én panaszt nyújtott be a zártszelvények teljes közösségi gyártásának jelentős arányát, jelen esetben több mint 25 96-át képviselő gyártók nevében. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett (6) országokból származó zártszelvények dömpingelt beho- zatalára és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek az eljárás megin- dításához. 1.2. Érintett felek és ellenőrző látogatások (G) —A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a panaszost, az ismert közösségi gyártókat, az ismert érintett importő- ( HL L 56., 1996.3.6., 1. o. (4 HL C 290., 2008.11.13., 13. o. röket/kereskedőket és felhasználókat, az exportáló gyár- tókat, ezek szövetségeit, az érintett országok hatóságait, valamint a kiválasztott analóg országban (az USA-ban) a hasonló termék ismert gyártóit az eljárás megindításáról. Lehetőséget biztosított továbbá az érdekelt feleknek állás- pontjuk írásbeli kifejtésére, valamint arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehető- séget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indo- kolják. Annak érdekében, hogy a fehérorosz exportáló gyártók — amennyiben szándékukban áll — egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatvá- nyokat küldött a tudomása szerint érintett exportáló gyártóknak és a fehérorosz hatóságoknak. Az alapren- delet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében két fehérorosz vállalatcsoport kért egyéni elbánást. Figyelembe véve a vizsgálatban részt vevő török és ukrán exportáló gyártók, valamint a közösségi gyártók és importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az alaprendelet 17. cikke értelmében az eljárás megindításáról szóló érte- sítésben a Bizottság mintavételt irányozott elő. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szük- séges-e a mintavétel, és amennyiben igen, elvégezhesse azt, a török és ukrán exportáló gyártókat, a közösségi gyártókat és importőröket vagy az ő nevükben eljáró képviselőket felkérték, hogy jelentkezzenek a Bizott- ságnál, valamint az eljárás megindításáról szóló értesí- tésben meghatározottak szerint annak közzétételétől számított 15 napon belül adják meg az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeikre vonatkozó alapvető infor- mációkat. 2L, Törökország esetében a mintavételi kérdőívet kitöltő 13 vállalat, illetve vállalatcsoport közül négy vállalatot, illetve vállalatcsoportot választottak ki a mintába. A mintában szereplő egyik vállalat azonban a mintavételi gyakorlat során nem tájékoztatott két kapcsolódó török gyártó meglétéről, hanem csak igen kései fázisban adott hírt róluk. Ennek ellenére a két kapcsolódó vállalatnak lehe- tősége nyílt a kérdőív kitöltésére és benyújtására. A kapcsolódó  vállalatok által benyújtott információk azonban olyannyira hiányosak voltak, hogy nem lehetett kiszámítani a dömpinget. Következésképpen a vállalatot kivették a mintából. Volt egy másik török gyártó is, amely nem szerepelt az eredeti mintában, de az alapren- delet 17. cikkének (3) bekezdésével összhangban egyedi