05/5. kötet Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15 32004D0803 L 143/1 AZ EURÓPAI UNIÓ HIVATALOS LAPJA 2004.4.30. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 803/2004/EK HATÁROZATA (2004. április 21.) a gyermekek, a fiatalok és a nők elleni erőszak megelőzéséről és az azzal szembeni küzdelemről, valamint az áldozatok és veszélyeztetett csoportok védelméről szóló közösségi cselekvési program (a Daphne II program) (2004—2008) elfogadásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 152. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (!), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (7), a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelel ően (?), mivel: (1) — A gyermekek, a fiatalok és a nők elleni testi, nemi és pszi- chikai erőszak, beleértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszerítést vagy a személyi szabadság önkényes megsértését is, akár a magánéletben, akár azon kívül, sérti az élethez, a biztonsághoz, a méltósághoz és a fizikai és érzelmi épséghez való jogukat, és az ilyen erőszak áldozatainak testi és szellemi egészségére komoly fenyege- tést jelent. Az ilyen erőszak következményei olyannyira szerteágazóak a Közösségben, hogy valódi egészségügyi problémát jelentenek és akadályozzák az állampolgári jogok biztonságos, szabad és igazságos gyakorlását. (2) — Fontos és szükséges felismerni, hogy az erőszak súlyos azonnali és hosszú távú kihatással van az egyének, csalá- dok és közösségek egészségére, lelki és szociális fejlődésére, (!) . HL C 208., 2003.9.3., 52. o. (4) HL C 256., 2003.10.24., 85. o. () — Az Európai Parlament 2003. szeptember 3-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2003. december 1-jei közös álláspontja (HL C 54. E, 2004.3.2., 1. o.), az Európai Parlament 2004 március 9-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2004. március 30-i határozata. Ó valamint az érintettek egyenlő esélyeire, és hogy a társada- lom, mint egész számára jelentős szociális és gazdasági költségekkel jár. Az Egészségügyi Világszervezet fogalom-meghatározása szerint az egészség a teljes fizikai, szellemi és szociális jólét állapota és nem pusztán a betegség vagy fogyatékosság hiá- nya. Az 1996-ban Genfben tartott 49. Egészségügyi Világ- közgyűlésen elfogadott határozatban megállapították, hogy az erőszak világszerte az egyik vezető közegészség- ügyi probléma. Az erőszakról és egészségről szóló, 2002. október 3-án Brüsszelben az Egészségügyi Világszer- vezet által bemutatott világjelentés javasolja az elsődleges megelőző intézkedések támogatását, az erőszakos cselek- mények áldozatai megsegítése érdekében meghozandó intézkedések megerősítését, valamint az erőszak megelő- zésének területén az együttműködés és az információcsere fokozását. A legfontosabb nemzetközi szervezetek és intézmények, mint az Egyesült Nemzetek Szervezete, a Nemzetközi Mun- kaügyi Szervezet, a Női Világkonferencia és a Gyermekek Kereskedelmi Célból Történő Nemi Kizsákmányolása Elleni Világkongresszus számos egyezményben, nyilatkozatban és jegyzőkönyvben ismerik el ezen elveket. A nemzetközi szervezetek által végzett fontos munkát a Közösség intéz- kedéseinek is ki kell egészítenie. A Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének p) pontja ugyanis úgy rendelkezik, hogy a Közösség tevékenysége magában foglalja az egészségvéde- lem magas szintjének eléréséhez való hozzájárulást is. Az Európai Unió alapjogi chartája () többek között meg- erősíti a méltósághoz, az egyenlőséghez és a szolidaritás- hoz való jogot. Számos különös rendelkezést tartalmaz a testi és szellemi épség, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód, a gyermek jogai és a megkülönböztetés- HL C 364., 2000.12.18., 1. o.