L 120/10 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.5.5. A BIZOTTSÁG 688/2006/EK RENDELETE (2006. május 4.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és XI. mellékletének a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakra vonatkozó járványügyi megfigyelés és a szarvasmarhafélék különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagai tekintetében, Svédország vonatkozásában történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, (3) — 2006. március 3-án a TSE vizsgálatával foglalkozó tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelő- zésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonat- kozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (!) és különösen annak 23. cikkének első bekezdésére, mivel: (1) — A 999/2001/EK rendelet megállapítja a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmainak (TSE) ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. 2) — 2000. július 6-i véleményében az Európai Bizottság Tudományos Operatív Bizottsága arra a következtetésre jutott, hogy a Svédországban született szarvasmarhák körében a szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántal- mának (BSE) előfordulása valószínűtlen, de nem kizárt. E vélemény alapján a 999/2001/EK rendelet eltérést enge- délyez Svédországnak, és úgy rendelkezik, hogy elegendő, ha a vizsgálatok céljára a Svédország területén született és felnevelt, egészségesen levágott szarvasmarhafélékből szúrópróbaszerűen vesznek mintákat. 2004. júliusi, a BSE-kockázat svédországi területi megoszlásáról szóló átdolgozott véleményében az Európai Élelmiszerbizton- sági Hatóság támogatta ezt a véleményt, és Svédországot a II. kategóriába sorolta be, ami azt jelenti, hogy a hazai szarvasmarhák BSE-fertőzöttsége valószínűtlen, de nem kizárt. Svédország emellett könnyítést élvez abban a tekintetben is, hogy bizonyos feltételek teljesülése esetén felhasználhatja a szarvasmarhafélék gerincoszlopát és dorzális gyökéridegdúcait. Ezzel a könnyítéssel ugyan- akkor Svédország mindeddig nem élt. közösségi referencialaboratórium első ízben mutatta ki a BSE jelenlétét Svédországban. Ezért mivel a BSE hazai születésű szarvasmarhák körében való előfordulása nem tekinthető többé valószínűtlennek, Svédország a továb- biakban nem élvezheti a levágott egészséges szarvas- marhák ellenőrzésére és a szarvasmarhafélék gerincoszlo- pának  eltávolítása tekintetében irányadó korhatárra vonatkozó eltéréseket. (44 — A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. (5) — — Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 999/2001/EK rendelet mellékletei a következők szerint módosulnak: a) a III. melléklet A. fejezetének I. részében a 2.3. pontot el kell hagyni; b) a XI. melléklet A. részében a 2. pont második albekezdése helyébe a következő szöveg lép: , A tagállamok ezt az eltérést az esettől függően az a) vagy a b) pontra vonatkozó bizonyító erejű adatok Bizottságnak való benyújtásával kérhetik." 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2006. május 4-én. (4) HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 657/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 116., 2006.4.29., 9. o.) módosított rendelet. a Bizottság részéről Markos KYPRIANOU a Bizottság tagja