2009.10.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 282/7 A BIZOTTSÁG 1020/2009/EK RENDELETE (2009. október 28.) a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., IV. és V. 2 L mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a  műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (!) és különösen annak 31. cikke (1) és (3) bekezdésére, mivel: (1) — A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke szerint a rendelet I. mellékletében felsorolt típusba tartozó és a rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágya ,EK- műtrágyaként" jelölhető meg. 2) — A részlegesen feltárt nyersfoszfát a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében makroelem-tartalmúként (elsőd- leges tápanyag) szereplő műtrágyatípus. A -—rendelet 16. cikke lehetővé teszi minden makroelem-típusú műtrágya mezoelemmel (másodlagos tápanyag) történő kiegészítését. A részlegesen feltárt nyersfoszfátot tartal- mazó műtrágyatípusra jelenleg azonban a foszfor- pentoxid megengedett legkisebb tartalma túl nagy érték- ként van meghatározva ahhoz, hogy a műtrágyához mezoelemet lehetne adni. Ezért be kell vezetni egy új műtrágyatípust, hogy részlegesen feltárt nyersfoszfát és magnéziumtartalmú mezoelemek keverékét , EK-műtrá- gyaként" lehessen forgalmazni. (3) — Őrölt nyersfoszfáthoz magnézium-szulfát vagy magné- zium-oxid adható egyes foszfát- és magnéziumhiányos mezőgazdasági talajok feljavítása céljából. A részleges feltárásnak (vízoldhatóvá tétel) köszönhetően a foszfátot és a magnéziumot a növények rövid idő alatt gyorsan fel tudják venni, míg az oldhatóvá nem tett alkotórészek lassú, de hosszú ideig tartó foszfát- és magnéziumellátást jelentenek. A mezőgazdasági termelők érdekében célszerű olyan műtrágyát forgalmazni, amely egyszerre tartalmaz foszfátot és magnéziumot is. (4 — A magnézium-foszfát a 2003/2003/EK rendelet I. mellék- letében mezoelem-tartalmúként (másodlagos tápanyag) szereplő műtrágyatípus. A rendelet 20. cikke lehetővé teszi minden mezoelem-típusú műtrágya mikroelemmel történő kiegészítését. A magnézium-szulfátot tartalmazó műtrágyatípusra jelenleg azonban a kén-trioxid és a magnézium-oxid megengedett legkisebb tartalma túl () HL L 304., 2003.11.21., 1. o. nagy értékként van meghatározva ahhoz, hogy a műtrá- gyához mezoelemet lehetne adni. Mivel egyre fontosabb a növények kiegyensúlyozott tápanyagellátása, megnöve- kedett a mikroelemek használata. A magnézium-szulfát mikroelemekkel történő keverése megkönnyítené a mezőgazdasági termelők számára az ilyen mikroelemek használatát. Ezért felül kell vizsgálni a magnézium-szulfát műtrágyatípust, hogy a magnézium-szulfát és mikroe- lemek keverékeit EK-műtrágyaként lehessen forgalmazni. A 2003/2003/EK rendelet III. melléklete műszaki rendel- kezéseket tartalmaz a nagy nitrogéntartalmú ammónium- nitrát műtrágyák szabályozására. Egyértelművé kell tenni, hogy az elemzési módszerek használhatók az ammó- nium-nitrát műtrágya különböző megjelenési formáihoz (szemcsék vagy granulátumok). Továbbá, az elemzési módszerek említett leírásában a nyomásra nem a jelenlegi SI-egység, hanem más, elavult mértékegységek szere- pelnek. A 2003/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az I. mellékletben felsorolt műtrágyatípusok közé tartozó EK-műtrágyák hatósági ellenőrzését a rendelet III. és IV. mellékletében részletesen leírt elemzési módszerekkel kell végezni. Mivel ezek nem nemzetkö- zileg elismert módszerek, az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) megbízást kapott megfelelő EN szabvá- nyok kidolgozására, hogy azok váltsák fel az említett módszereket. A műtrágyák és meszezőanyagok elemzési módszereinek korszerűsítésére vonatkozó M/335 sz. megbízás részered- ményeként 20 EN szabvány készült el, és ezeket fel kell venni a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletébe. A szab- ványok egy része a jelenlegi elemzési módszereket váltja fel, másik része pedig új. Az EN szabványként közzétett hitelesített módszerek általában tartalmaznak körvizsgálatot (laboratóriumközi vizsgálat) is, az elemzési módszerek reprodukálhatósá- gának különböző laboratóriumok részvételével történő ellenőrzése céljából. A  megbízásba felvenni kívánt módszerek előzetes értékelése azonban azt mutatta, hogy közülük néhány kevéssé használatos. Ebben az esetben elegendő volt szerkesztési változtatás és nem volt szükség körvizsgálatra. Meg kell ezért különböztetni a hitelesített EN szabványokat és a nem hitelesített módszereket, hogy könnyebben azonosítani lehessen azokat az EN szabványokat, melyek átestek laboratórium- közi vizsgálaton, hogy a hatósági ellenőrök megfelelő tájékoztatást kapjanak az EN szabványok statisztikai megbízhatóságáról.