2005.8.6. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 205/3 A BIZOTTSÁG 1292/2005/EK RENDELETE (2005. augusztus 5.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének az állatok takarmányozása tekintetében történő módosításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelő- zésére, kozó az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonat- szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (!) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére, mivel: (4) A 999/2001/EK rendelet szabályokat állapít meg az álla- tokból származó fehérjék takarmányban való felhaszná- lásáról, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE-k) álla- tokon való elterjedésének megelőzése érdekében. A rendelet megtiltotta bizonyos állati fehérjék használatát a haszonállatok takarmányozásában, egyrészt, mert ezek a fehérjék TSE-fertőzést hordozhatnak, másrészt, mert veszélyeztethetik a kis mennyiségű, potenciálisan TSE- fertőzött fehérje kimutatását a takarmányban. Ezenkívül zéró toleranciát határozott meg a tiltott állati alkotóel- emek takarmányban való előfordulásával szemben. A takarmányok hatósági ellenőrzése során, az állati eredetű alkotóelemek meghatározására szolgáló analitikai módszer meghatározásáról szóló, 2003. december 23-i 2003/126/EK bizottsági irányelv (?) előírja, hogy a takar- mányokban található állati eredetű alkotóelemek előfor- dulására, azonosítására, illetve mennyiségének felmérésére irányuló hatósági takarmányvizsgálatokat az irányelvvel összhangban kell végrehajtani. A laboratóriumok jártas- sági vizsgálata, melyet a Bizottság keretei között működő Referenciaanyagok és Mérések Intézete (KKK-RMI) az említett irányelvvel összhangban végzett, azt mutatta, hogy jelentősen növekedett a laboratóriumok hatékony- sága a takarmányokban található kis mennyiségű, emlő- söktől származó fehérje kimutatásában. A laboratóriumok hatékonyságának javulása azt eredmé- nyezte, hogy kimutatták csontgerendák esetleges előfor- () HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 260/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 46., 2005.2.17., 31. 0.) módosított rendelet. ( HL L 339., 2003.12.24., 78. o. dulását, különösen a gumós és a gyökgumós növény- ekben. A tudományos eredmények nyilvánvalóvá tették, hogy elkerülhetetlen az ilyen növények szennyeződése a talajban jelen lévő csontgerendákkal. A takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1995. október 25-i 95/53/EK tanácsi irányelvvel (?) összhangban ártalmatlanítani kell a szennyezett gumós és gyökgumós növények szállítmá- nyait, ami gyakran ezek megsemmisítését eredményezi. Az említett irányelv aránytalan alkalmazásának megelő- zése érdekében a tagállamok számára engedélyezni kell, hogy kockázatfelmérést végezzenek a gumós és a gyök- gumós növényekben az állati alkotóelemek jelenlétéről, mielőtt döntenének a takarmányozásra vonatkozó tilalom alkalmazásáról. 2000. május 25-én és 26-án a Tudományos Operatív Bizottság (TOB) aktualizálta a kérődzők nyersbőréből előállított hidrolizált fehérjék biztonságára vonatkozó jelentését és véleményét, melyet az 1998. október 22- én és 23-án tartott ülésén fogadott el. A nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (f) határozta meg azokat a feltételeket, amelyek szerint, az említett véleménynek megfelelően, a hidroli- zált fehérjék biztonságosnak tekinthetők. 2004. május 1. óta ezeket a feltételeket a harmadik országokból behozott hidrolizált fehérjékre vonatkozóan is alkalmazni kell. Ezért fel kell oldani azt a tilalmat, amely szerint nem szabad a kérődzőket a kérődzők nyersbőréből és irhá- jából előállított hidrolizált fehérjékkel takarmányozni. A TOB fajon belüli újrahasznosításról szóló, 1999. szep- tember 17-i véleményében, továbbá az állati fehérje vala- mennyi haszonállatra kiterjedő takarmányozási tilal- mának tudományos alapjairól szóló, 2000. november 27—28-i véleményében kijelentette, hogy nincs bizonyíték a TSE természetes előfordulására az élelmiszer előállítá- sára szánt nem kérődző haszonállatokban, mint például a sertésben és a baromfiban. Ezen túlmenően, mivel az állati fehérjék tilalmának ellenőrzése a takarmányokban csont- és izomrostok kimutatásán alapul, a nem kérődző állatokból származó vérkészítmények és hidrolizált fehérjék nem akadályozhatják a potenciálisan TSE-fertő- zött fehérjék jelenlétének ellenőrzését. Ezért a nem kérődző állatokból származó vérkészítmények és hidroli- zált fehérjék haszonállatok takarmányozásában való felhasználására vonatkozó korlátozásokat enyhíteni kell. 3 HL L 265., 1995.11.8., 17. o. A legutóbb a 2001/46/EK európai [ P. parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 234., 2001.9.1., 55. 0.) módosított irányelv. () HL L 273., 2002.10.10., 1. o. A legutóbb a 416/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 66., 2005.3.12., 10. o.) módosított rendelet.