2009.3.24. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 78/1 (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 207/2009/EK RENDELETE (2009. február 26.) a közösségi védjegyről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére ("), mivel: ) 6) A közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/ EK tanácsi rendeletet (-) több alkalommal jelentősen módosították (?). Az áttekinthetőség és érthetőség érdeké- ben ezt a rendeletet kodifikálni kell. A gazdasági tevékenységek harmonikus fejlődését, valamint a folyamatos és kiegyensúlyozott növekedést a Közösségen belül megfelelően működő, a nemzeti piacokéhoz hasonló feltételeket nyújtó belső piac kiteljesítésével kívánatos előmozdítani. Az ilyen piac létrehozása és minél egysége- sebb piaccá alakítása érdekében nemcsak az áruk szabad mozgásának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának akadá- Iyait kell lebontani és a verseny torzítását kizáró intézke- déseket kell bevezetni, hanem ezen túlmenően olyan jogi feltételeket kell teremteni, amelyek lehetővé teszik, hogy a vállalkozások — akár az áruk előállítása és forgalmazása, akár a szolgáltatások nyújtása tekintetében — közösségi méretekhez igazítsák tevékenységeiket. E célok érdekében a vállalkozások rendelkezésére álló jogi eszközök között szerepelniük kell olyan védjegyeknek, amelyek lehetővé teszik termékeiknek és szolgáltatásaiknak a Közösség egész területén azonos eszközökkel történő, a határokra való tekintet nélküli megkülönböztethetőségét. A Közösség említett célkitűzéseinek elérése érdekében szükségesnek látszik a védjegyekre vonatkozó olyan () HLC 146. E., 2008.6.12., 79. o. ) HLL 11., 1994.1.14., 1. o. Ő) Lásd az I. mellékletet. közösségi rendelkezések megalkotása, amelyek révén a vállalkozások egyetlen eljárási rend keretében egységes oltalmat élvező, a Közösség területének egészére kiterjedő hatályú közösségi védjegyet szerezhetnek. A közösségi védjegy egységes jellegének az előbbiekben kifejtett elvét, ha e rendelet másként nem rendelkezik, alkalmazni kell. A tagállamok jogszabályai által a védjegyjogosultak számára biztosított jogok területiségének korlátja nem szüntethető meg a jogszabályok közelítésével. Annak érdekében, hogy a vállalkozások számára a belső piac egészén megnyíljon a korlátozásoktól mentes gazdasági tevékenység lehetősége, olyan védjegyekre van szükség, amelyek valamennyi tagállamban közvetlenül alkalmazandó, egységes közösségi szabályozás hatálya alá tartoznak. A Szerződés nem rendelkezett ilyen jogintézmény létreho- zására vonatkozó különös hatáskörökről, ezért a Szerződés 308. cikkét kell alkalmazni. A védjegyekre vonatkozó közösségi szabályozás mind- azonáltal nem lép a tagállamok védjegyekre irányadó jogszabályainak helyébe. Annak előírása, hogy a vállalko- zások védjegyeiket közösségi védjegyként lajstromoztassák, nem tűnik indokoltnak. A nemzeti védjegyoltalom fenn- maradása továbbra is szükséges az olyan vállalkozások számára, amelyek védjegyeikre nem igénylik a közösségi szintű oltalmat. A közösségi védjegyoltalomból eredő jogok kizárólag lajstromozás útján szerezhetők meg, és a lajstromozásnak nem lehet helye különösen akkor, ha a védjegy nem alkalmas a megkülönböztetésre, jogszabállyal ellentétben áll, vagy korábbi jogokkal ütközik.