2008.11.8. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 299/25 IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2008/95/EK IRÁNYELVE (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 95. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemé- nyére (!), a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfe- lelően (), mivel: (1) — A védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelí- téséről szóló, 1988. december 21-i 89/104/EGK tanácsi irányelvet (?) tartalmában módosították (?). Az áttekinthe- tőség és az ésszerűség érdekében ezt az irányelvet kodi- fikálni kell. 2) — A tagállamokban alkalmazandó védjegyjogszabályok a 89/104/EGK irányelv hatálybalépése előtt olyan eltéré- seket mutattak, amelyek akadályozhatták az áruk szabad mozgását és a szolgáltatásnyújtás szabadságát, valamint torzíthatták a közös piacon belüli versenyt. Ezért — a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében — szükségessé vált a tagállami jogszabályok közelítése. (33 — Nem hagyhatók figyelmen kívül azok a megoldások és előnyök, amelyeket a közösségi védjegyrendszer nyújthat a védjegyoltalmat igénylő vállalkozásoknak. () HL C 161., 2007.7.13., 44. o. Ő) Az Európai Parlament 2007. június 19-i véleménye (HL C 146. E, 2008.6.12., 76. o.) és a Tanács 2008. szeptember 25-i határozata. () HL L 40., 1989.2.11., 1. o. (9 Lásd az I. melléklet A. részét. S Nem tűnik szükségesnek a védjegyekre vonatkozó tagál- lami jogszabályok teljes körű közelítése. Elegendő, ha a közelítés a nemzeti jogszabályok azon rendelkezéseire korlátozódik, amelyek a legközvetlenebb hatást gyako- rolják a belső piac működésére. Az irányelv nem fosztja meg a tagállamokat attól a jogtól, hogy továbbra is oltalomban részesítsék azokat a védjegyeket, amelyek oltalmát használat révén szerezték meg, e védjegyeket azonban csak a lajstromozás útján megszerzett védjegyekhez való viszonyuk tekintetében veszi figyelembe. A tagállamok továbbra is szabadon határozhatják meg a lajstromozás útján megszerzett védjegyek lajstromozá- sával és törlésével, valamint oltalmuk megszűnésének megállapításával kapcsolatos eljárásjogi rendelkezéseket. Meghatározhatják például a védjegy lajstromozására vagy törlésére irányuló eljárás alaki szabályait, dönthetnek arról, hogy a lajstromozási, illetve a törlési eljárásban érvényesíthetők-e korábbi jogok, valamint arról, hogy a korábbi jogokat, amennyiben azok érvényesítését a lajst- romozási eljárásban lehetővé teszik, felszólalás alapján vagy hivatalból vizsgálják-e. A tagállamok továbbra is szabadon határozhatják meg a védjegyoltalom megszű- nése megállapításának, illetve a védjegy törlésének jogkö- vetkezményeit. Ez az irányelv nem zárja ki a védjegyjogon kívüli, így a tisztességtelen versenyre, a polgári jogi felelősségre vagy a fogyasztóvédelemre vonatkozó tagállami jogszabályi rendelkezések védjegyekre történő alkalmazását. A jogszabályok közelítésével elérni kívánt célkitűzések megvalósítása megkívánja, hogy a lajstromozott védje- gyek megszerzésének és a védjegyoltalom fenntartásának feltételei valamennyi tagállamban alapvetően azonosak legyenek. Ennek érdekében szükség van azoknak a védjegyoltalomban részesíthető megjelöléseknek a példá- lózó felsorolására, amelyek alkalmasak arra, hogy vala- mely vállalkozás áruit vagy szolgáltatásait más vállalko- zások áruitól vagy szolgáltatásaitól megkülönböztessék. Kimerítően fel kell sorolni a védjegy lajstromozását