L 165/8 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2007.6.27. A BIZOTTSÁG 727/2007/JEK RENDELETE (2007. június 26.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I., III., VII. és IX. mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelő- zésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonat- kozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (!) és különösen annak 6a. cikke (2) bekezdésére, mivel: A 999/2001/EK rendelet meghatározza a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának megfigyelésére vonatkozó szabályokat, valamint a juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának megál- lapítását követő betegségfelszámolási intézkedésekre vonatkozó szabályokat. 2005 októberében az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) véleményt fogadott el a kiskérődzőknél előforduló atipikus TSE besorolásáról. Az EFSA vélemé- nyében arra a következtetésre jutott, hogy lehetséges az atipikus surlókór meghatározása, és biztosítja a surlókór előfordulásainak besorolására alkalmazható elemeket. Az EFSA emellett ellenőrzési programok — beleértve a vizs- gálatokat és a mintavételre vonatkozó rendelkezéseket — alkalmazását javasolja annak érdekében, hogy kimutat- ható legyen a kiskérődzőknél előforduló TSE valamennyi formája. Helyénvalónak tűnik ezért a kiskérődzőknél előforduló TSE, surlókór, klasszikus surlókór és atipikus surlókór fogalommeghatározásának bevezetése. Ha a jelenlegi szabályok — vagyis a 999/2001/EK rendelet III. melléklete — értelmében az emberi fogyasztás céljából levágott állaton végzett gyorsteszt eredménye pozitív, akkor a pozitívnak bizonyult vágott testen kívül legalább a következőket meg kell semmisíteni: a pozitívnak bizo- nyult vágott testet a vágási sorban közvetlenül megelőző vágott testet és a pozitívnak bizonyult vágott testet közvetlenül követő két vágott testet is. L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb az 1923/2006/EK rende- lettel (HL L 404., 2006.12.30., 1. o.) módosított rendelet. Ó HL 6) Ó Ó HL HL Ugyanazon vágási soron a gyorsteszten pozitívnak bizo- nyult vágott test mellett elhelyezkedő három vágott test teljes megsemmisítése a kockázat szempontjából nem indokolt. Ezeket a vágott testeket csak akkor kell megsemmisíteni, ha a referencia-módszerekkel végzett vizsgálat keretében a gyorsteszt eredménye pozitív vagy nem egyértelmű. A 214/2005/EK (4) és az 1041/2006/EK (?) bizottsági rendelettel módosított 999/2001/EK rendelet a juh- és kecskefélékre vonatkozóan megerősített megfigyelő prog- ramokat ír elő, miután 2005-ben szarvasmarhafélék szivacsos agyvelőbántalmát (BSE) mutatták ki egy kecs- kében, és három szokatlan TSE-megbetegedés fordult elő, melyek során a BSE-t nem lehetett kizárni. Ezeket a megfigyelő programokat felül kell vizsgálni a két éven át végzett fokozott vizsgálatok eredményeinek tükrében, melyek nem mutatták ki a BSE további előfordulását juh- és kecskefélékben. A programok eredményes végrehajtá- sának biztosítása érdekében a felülvizsgált megfigyelési követelményeket 2007. július 1-jétől kell alkalmazni. A juh- és kecskefélékre vonatkozó megfigyelési progra- mokat az új tudományos adatok tükrében értékelni kell és felül kell vizsgálni. Tekintettel a juh- és kecskefélék fokozottabb megfigyelé- sére, a TSE-vel fertőzött állományokkal szemben jelenleg alkalmazott selejtezési és újratelepítési eljárások arány- talan intézkedésnek tűnnek. Emellett számos nehézség — különösen a fertőzött állományok újratelepítése tekinte- tében — hátráltatja az intézkedések eredményes végrehaj- tását az állományban előforduló TSE kimutatását köve- tően. 2007. március 8-án az EFSA véleményt fogadott el a juh- és kecskefélékben előforduló TSE kockázatával kapcso- latos egyes szempontokról. Az EFSA a véleményben úgy véli, hogy nincs bizonyíték járványtani vagy moleku- láris kapcsolatra a klasszikus és/vagy atipikus surlókór, valamint az emberben előforduló TSE között, és a BSE kórokozója a TSE egyetlen azonosított zoonózis-kóroko- zója. Emellett a Hatóság úgy véli, hogy a jelenlegi megkü- lönböztető vizsgálatok, melyek alkalmazását a közösségi jogszabályok a surlókór és a BSE elhatárolásához írnak elő, megbízható módon különbséget tesznek a BSE és a klasszikus, illetve atipikus surlókór között. L 37., 2005.2.10., 9. o. L 187., 2006.7.8., 10. o.