226 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 17/1. kötet 32000£0035 2000.8.8. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 200/35 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2000/35/EK IRÁNYELVE (2000. június 29.) a kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 95. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (!), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (?), a Szerződés 251. cikkében (?) megállapított eljárással összhang- ban eljárva, az egyeztetőbizottság által 2000. május 4-én jóváha- gyott közös szövegtervezet figyelembevételével, mivel: (1) — Az Európai Parlament a kis- és középvállalkozások és a kézműipari ágazat érdekét szolgáló integrált programjáról szóló állásfoglalásában (?) arra szólította fel a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a késedelmes fizetésből eredő problémák megoldására. (2) — 1995.május 12-én a Bizottság ajánlást fogadott el a keres- kedelmi ügyletekben alkalmazott fizetési határidőkről ("). (3) — Az Európai Parlament a kereskedelmi ügyletekben alkal- mazott fizetési határidőkről szóló bizottsági ajánlással kap- csolatos határozatában (£) felhívta a Bizottságot, hogy vegye fontolóra az ajánlás átdolgozását tanácsi irányelvre vonatkozó javaslattá, és azt a lehető legrövidebb időn belül terjessze elő. (4) — 1997.május 29-én a Gazdasági és Szociális Bizottság véle- ményezte a Bizottság , Közbeszerzés az Európai Unióban — a követendő út kijelölése" (7) című zöld könyvét. (5) — 1997.június 4-én a Bizottság közzétette az egységes piac megteremtésére vonatkozó cselekvési tervét, amelyben kie- melte, hogy a késedelmes fizetés egyre komolyabb akadályt állít az egységes piac sikeres megvalósítása elé. (6) — 1997.július 17-én a Bizottság jelentést tett közzé a keres- kedelmi ügyleteknél tapasztalható késedelmes fizetések- ről (A), amelyben összefoglalta a Bizottság 1995. május 12-i ajánlásának hatásairól készített értékelés eredményeit. () HLCI168., 1998.6.3., 13. o. és HL C 374., 1998.12.3., 4. o. (4  HL C 407., 1998.12.28., 50. o. (6) — Az Európai Parlament 1998. szeptember 17-i véleménye (HL C 313., 1998.10.12., 142. o.), a Tanács 1999. július 29-i közös álláspontja (HL C 284., 1999.10.6., 1. 0.), valamint az Európai Parlament 1999. december 16-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2000. június 15-i határozata és a Tanács 2000. május 18-i határozata. (4  HL C 323., 1994.11.21., 19. o. ()) HLL 127., 1995.6.10., 19. o. (5) HLC211., 1996.7.22., 43. o. () HL C 287., 1997.9.22., 92. o. (8) HL C 216., 1997.7.17., 10. o. 07) (10) (11) (12) (13) A túlzott fizetési határidők és a késedelmes fizetések súlyos nyilvántartási és pénzügyi terheket rónak a vállalkozá- sokra, különösen a kis- és középvállalkozásokra. Továbbá, e problémák képezik a vállalkozások létét fenyegető és számtalan munkahely megszűnését eredményező fizetés- képtelenség egyik legfőbb okát. Némely tagállamban a szerződéses fizetési határidők jelen- tősen eltérnek a közösségi átlagtól. A tagállamok fizetési szabályainak és fizetési gyakorlatának eltérései akadályozzák a belső piac megfelelő működését. Mindez jelentősen korlátozza a tagállamok közötti keres- kedelmi forgalmat. Ez ellentmond a Szerződés 14. cikké- nek, amelynek értelmében a belső piac egész területén lehetővé kell tenni a vállalkozók számára, hogy a határon túli műveletek ne járjanak nagyobb kockázattal, mint a bel- földi kereskedelem. A belföldi és határon túli műveletekre vonatkozó szabályok lényeges eltérése a verseny torzulá- sához vezetne. A legfrissebb statisztikák szerint az 1995. május 12-i aján- lás elfogadását követően számos tagállamban a legjobb esetben sem következett be javulás a késedelmes fizetések terén. A belső piacon tapasztalható késedelmes fizetések leküz- désére irányuló célkitűzés nem érhető el eléggé az egyes tagállamok egyénileg hozott intézkedéseivel, következés- képp a Közösség ebben nagyobb sikert érhet el. Ez az irányelv kizárólag a fenti cél elérését tartja szem előtt. Éppen ezért az irányelv összességében megfelel a Szer- ződés 5. cikkében a szubszidiaritás és arányosság alapelve- inek tekintetében megállapított követelményeknek. Ez az irányelv kizárólag a kereskedelmi ügyletek ellenérté- kének kiegyenlítésére vonatkozik, és nem rendelkezik a fogyasztókkal kötött ügyletekről, illetve más, például a csekkekre és váltókra vonatkozó jogszabályok szerinti fize- tésekkel kapcsolatos kamatokról, a kártérítési kifizeté- sekről, ideértve a biztosító társaságok kifizetéseit is. Az a tény, hogy ez az irányelv a szellemi szabadfoglalko- zásúakra is kiterjed, nem értelmezhető úgy, hogy a tagál- lamok kötelesek azokat vállalkozásokként vagy kereske- dőkként kezelni az irányelv által nem érintett más vonatkozásokban is.