2009.2.27. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 55/11 A BIZOTTSÁG 162/2009/EK RENDELETE (2009. február 26.) az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet III. és X. mellékletének módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelő- zésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonat- kozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (!) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésének harmadik albekez- désére és 23. cikkének első bekezdésére, mivel: (1) ( Ó A 999/2001/EK rendelet megállapítja az állatoknál előforduló egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályokat. A -—rendelet előírja, hogy minden egyes tagállamnak éves TSE-meg- figyelési programot kell végrehajtania, mely aktív és passzív ellenőrzésen alapul. A nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 2002. október 3-i 1774/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (?) meghatározza az állati melléktermékek összegyűjtésére, szállítására, tárolására, kezelésére, feldol- gozására és felhasználására vagy ártalmatlanítására vonat- kozó állat-egészségügyi és közegészségügyi szabályokat, megelőzendő az e termékek jelentette állat-egészségügyi vagy közegészségügyi kockázatot. Az 1774/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése meghatározza az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdé- sének b) pontjában szereplő, 1. kategóriába tartozó anyagok ártalmatlanításának módszereit. A 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezetének I. része szabályokat állapít meg a szarvasmarhafélék ellen- őrzésére vonatkozóan, valamint meghatározza az állatok vizsgálatát követően alkalmazandó intézkedéseket. E szabályok értelmében amíg a gyorsteszt eredménye negatívnak nem bizonyul, a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmát (BSE) kimutató tesztnek alávetett állat testének valamennyi része — a bőrt is beleértve — hatósági ellenőrzés alatt marad, hacsak nem ártalmatlanítják az 1774/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében L 147., 2001.5.31., 1. o. L 273., 2002.10.10., 1. o. (10) (11) ismertetett módszerek közül kettőnek megfelelően. Ezen- kívül a pozitív vagy nem egyértelmű eredménnyel zárult gyorstesztnek alávetett állati test valamennyi részét — a bőrt is beleértve — ugyanazon ártalmatlanítási módsze- rekkel ártalmatlanítani kell. Az 1774/2002/EK rendelet előírja, hogy jóváhagyhatók további ártalmatlanítái módszerek az 1. kategóriába tartozó anyagok esetében, figyelembe véve a tudományos ismeretek fejlődését. Ezen alternatív módszereket a 92/2005/EK bizottsági rendelet () hagyja jóvá, illetve határozza meg. A közösségi jogszabályok közötti összhang érdekében a 999/2001/EK rendelet III. melléklete A. fejezete I. részének 6.3. és 6.4. pontját módosítani szükséges a kiegészítő ártalmatlanítási módszerek felvétele céljából. A 999/2001/EK rendelet X. mellékletének C. fejezete szabályokat állapít meg a TSE előfordulásának kimutatá- sára szolgáló mintavételezésre és laboratóriumi vizsgála- tokra vonatkozóan. E szabályok értelmében a BSE klinikai gyanújának megerősítésére használt első diagnosztikai módszer kórszövettani vizsgálaton alapul, mely az Állat-egészség- ügyi Világszervezet (OIE) szárazföldi állatokra vonatkozó diagnosztikai vizsgálatokról és vakcinákról szóló kézi- könyvének (a továbbiakban: kézikönyv) egy korábbi kiadásában ajánlott módszer. A kézikönyv legutóbbi, 2008 májusában elfogadott kiadásában a kórszövettani vizsgálatot nem tekintik többé az állatok BSE-vel való fertőzöttsége gyanújának kivizsgálására szolgáló referenciadiagnosztikai módszernek. A kézikönyv szerint az említett célra napjainkban az immunhisztokémiai és immunkémiai módszereket — beleértve a gyorsteszteket is — lehet hasz- nálni. A közösségi TSE-referencialaboratórium úgy véli, hogy helyénvaló és tudományosan helytálló ugyanazon vizsgálati módszert alkalmazni a TSE-fertőzésre gyanús juh- és kecskefélék esetében. Emiatt módosítani kell a szarvasmarhaféléknél előforduló BSE-re vonatkozó aktív felügyelethez alkalmazandó módszereket és vizsgálati terveket a kézikönyv legutóbbi módosításának figyelembevétele céljából. ) HL L 19., 2005.1.21., 27. o.