2004.8.24. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 274/3 A BIZOTTSÁG 1492/2004/EK RENDELETE (2004. augusztus 23.) az Európai Parlament és a Bizottság 999/2001/EK rendeletének módosításáról a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának felszámolására irányuló intézkedések, a juh- és kecskefélék spermájának és embrióinak valamint meghatározott kockázatú anyagoknak a kereske- delme és importja vonatkozásában (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Parlament és a Bizottság, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való véde- kezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapítá- sáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK rendeletére (!) és különösen annak 23. cikke első bekezdésére, mivel: (1) A 999/2001/EK rendelet előírja a szarvasmarha-, juh- és kecskefélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmának (TSE) megállapítását követően a felszámolás céljából végrehaj- tandó intézkedések szabályait. 2000. szeptember 14-én a Tudományos Operatív Bizottság (TOB) a szarvasmarhafélék fertőző szivacsos agyvelőbántalmával (BSE) kapcsolatos szarvasmarha selej- tezésre vonatkozó véleményében arra a következtetésre jutott, hogy nagymértékben ugyanolyan hatás érhető el a születési kohort selejtezéssel, mint az állományselejte- zéssel. 2004. április 21-én az Európai Élelmiszerbizton- sági Hatóság biológiai veszélyekkel foglalkozó csoportja olyan véleményt fogadott el, amelyben arra a következ- tetésre jut, hogy nem áll rendelkezésre elegendő további érv a TOB véleményének módosítására. A 999/2001/EK rendelet selejtezésre vonatkozó rendelkezéseit összhangba kell hozni ezekkel a véleményekkel. A közösségi jogalkotás bizonyossága érdekében tisztázni kell a BSE esetére a kohort meghatározását is, valamint a kohortba tartozó állatokkal kapcsolatban teendő intézke- déseket, hogy elkerülhetőek legyenek az eltérő magyará- zatok. Ezen túlmenően tisztázni szükséges a TSE felszámolására irányuló intézkedések alkalmazását, hogy ezek miként érvényesek a vemhes anyajuhokra és a több nyájjal rendelkező gazdaságokra. A gyakorlati problémák megol- dása céljából ezeket a szabályokat módosítani kell a további hízlalás céljából bárányokat termelő gazdaságok, az ismeretlen genotípusú anyajuhok fertőzött gazdasá- gokba történő bevitele, és annak az időtartamnak a vonatkozásában, amely során eltéréseket alkalmazhatnak az állatok megsemmisítésével kapcsolatban az olyan gazdaságokban vagy fajtáknál, amelyeknél az ARR allél gyakorisága alacsony. L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb a 876/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 162., 2004.4.30., 52. o.) módosított rendelet. ( HL 6) (10) (11) (4 HL L 37., 2003.2.13., 7. o. Ó AL A TOB 2002. április 4-ei véleményében javasoltak értel- mében a juhok surlókórjának felszámolására irányuló intézkedéseket illesztettek a 206/2003/EK bizottsági rendelettel ) — módosított  999/2001/EK — rendeletbe. Ezeknek az intézkedéseknek a bevezetése fokozatosan történt abból a célból, hogy figyelembe vegye az irá- nyítással kapcsolatos kérdéseket. A jelenleg hozzáférhető bizonyítékok szerint igen valószínűtlen, hogy a két hóna- posnál fiatalabb állatok teste jelentős fertőzöttséget tartal- mazna, feltéve, hogy a belsőségeket a fejjel együtt eltávo- lítják. A felszámolásra irányuló intézkedések további módosítása szükséges az ezekkel a fiatal állatokkal kapcsolatosan néhány tagállamban felmerülő problémák megoldására. Korlátozásokat célszerű bevezetni a gazdaságokban azt követően, ha a juh- vagy kecskeféléknél surlókór gyanúja merül fel, hogy elkerülhető legyen más, esetleg fertőzött állat mozgatása, mielőtt a gyanú igazolódik. Azok a vizsgálati követelmények, amelyek a fertőzött gazdaságokkal szembeni korlátozások feloldásához szük- ségesek, rendkívül terhesnek bizonyultak nagy birka- nyájak esetén, és ezeket módosítani kell. Célszerű továbbá tisztázni a célcsoportok meghatározását az ilyen vizsgálatokhoz. A juh- és kecskefélék spermájának és az embrióinak kereskedelmére és importjára vonatkozó általános szabá- lyokat a 92/65/EGK tanácsi irányelv (?) határozza meg. E fajok spermájának és embrióinak piacra juttatásával kapcsolatban különleges TSE-szabályokat kell meghatá- rozni ebben a rendeletben. A 999/2001/EK rendeletben a különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokra vonatkozó jelenlegi szabályo- zással összhangban, amely kizárja az ágyék- és mellkasi csigolyák harántnyúlványát a fertőzési veszélyt jelentő anyagok listájából, ezeknek a csigolyáknak a tövisnyúlvá- nyát, a nyakcsigolyák haránt- és tövisnyúlványát és a keresztcsont középső taréját sem kell különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagoknak tekinteni. A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Elelmiszerlánc és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, L 268., 1992.9.14., 54. o. A legutóbb a 2004/68/EK rendelettel (HL L 139., 2004.4.30., 320. o.) módosított irányelv.