13/18. kötet Az Európai Unió Hivatalos Lapja 143 31997L0001 1997.1.18. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 16/85 A BIZOTTSÁG 97/1/JEK HUSZADIK IRÁNYELVE (1997. január 10.) a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv II., III., VI. és VII. mellékletének a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 96/41/EK bizottsági irányelvvel () mó- dosított, a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogsza- bályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelvre () és különösen annak 12. cikkére, a kozmetológiai tudományos bizottsággal folytatott konzultáci- ót követően, mivel a 76/768/EGK irányelv 12. cikke alapján a francia kormány tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy egyéves időtar- tamra felfüggesztette azoknak a kozmetikai és személyes higié- niai termékeknek mind ingyenes, mind térítéses forgalomba hozatalát, amelyek hat hónaposnál idősebb szarvasmarhafélék, illetve 12 hónaposnál idősebb juh- vagy kecskefélék agyvelejé- ből, gerincvelőjéből vagy szemgolyójából származó kivonatot tartalmaznak; mivel a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma elleni véde- kezést szolgáló szükségintézkedésekről szóló 96/239/EK bizott- sági határozatát (") módosító 96/362/EK bizottsági határozat (?) előírja, hogy az Egyesült Királyság nem exportálhat területéről egy másik tagállamba vagy harmadik országba olyan termé- keket, amelyek az Egyesült Királyságban levágott szarvasmarha- félékből származnak és amelyeket, többek között, kozmetikai termékekben történő felhasználásra szántak, kivéve az ezen irányelv mellékletében felsoroltakat, ezenkívül az Egyesült KIi- rályság a mellékletben említett termékek gyártását csak állator- vosi ellenőrzés alatt álló létesítményekben engedélyezi, amelyek a mellékletben meghatározott feltételeknek megfelelően működ- nek; mivel a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) elne- vezésű járványos állatbetegség az Egyesült Királyságban alakult ki; mivel azonban földrajzi elterjedése jelenleg nem teljes mértékben ismert; mivel jelenleg a betegség észlelése a lappangási idő alatt lehetetlen; mivel a szivacsos agyvelőbántalommal kapcsolatos tudományos ismeretek állandóan fejlődnek; mivel az elismert nemzetközi testületek, mint például az Egészségügyi Világszervezet, tudo- mányos kiadványai és jelentései új információkkal szolgálhat- nak; 1 () HLL 198., 1996.8.8., 36. o. () HLL 262., 1976.9.27, 169. o. () HLL 78., 1996.3.28., 47. o. () HLL 139., 1996.6.12., 17. o. mivel a Creutzfeldt-Jakob-kór (vCJK) egy változatának megjele- nése azt sugallja, hogy lehetséges a BSE emberre történő átterjedése; mivel azonban még nem mutatták ki az ok-okozati kapcsolatot a vCJK és a BSE kórokozójának népességre gyako- rolt hatása között; mivel a jelenleg rendelkezésre álló adatok szerint felfedezhető a fertőzőképesség a BSE-vel fertőzött szarvasmarhafélék agyvele- jében, gerincvelőjében és szemében; mivel elismert, hogy a javasolt semlegesítési módszer nem alkalmazható a kozmetikai ágazatban az agyvelőből, a gerinc- velőből és a szemből nyert kivonatokra; mivel a kozmetikai ipar évek óta végrehajtja a BSE-re vonatko- zó kormányzati és nemzetközi ügynökségektől származó aján- lásokat; mivel 1996. április 22-én az Európai Kozmetikai, Toalettipari és Illatszerszövetség (COLIPA) lebeszélte tagjait a szarvasmarhafélék szöveteinek, illetve az agyvelőből, a gerinc- velőből és a szemből nyert szarvasmarhaszövetek kivonatainak használatáról; mivel a juh- és kecskefélék szöveteit, illetve az ezek agyvelejéből, gerincvelőjéből és szeméből származó folya- dékokat, illetve az azokból nyert alkotórészeket gyakorlatilag nem alkalmazzák kozmetikai termékekben; mivel a kozmetológiai tudományos bizottság 1994. október 21-én, 1996. március 29-én, április 11-én és július 18-án véleményt fogalmazott meg a BSE kórokozójának továbbadásá- ra képes szarvasmarha-eredetű termékek felhasználásának koc- kázatáról; mivel a kozmetológiai tudományos bizottság 1996. október 2- án véleményt fogalmazott meg, amely szerint nem lehet kizár- ni a szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék szöveteiből és ezeknek az állatoknak az agyvelejéből, gerincvelőjéből és sze- méből származó folyadékokból, valamint az ezek alkotórészé- ből készült kozmetikai termékek felhasználásával járó kockáza- tokat; mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy a juhsurlókór nem jelent veszélyt az emberre; mivel azonban a legfrissebb adatok azt jelzik, hogy a BSE kórokozója átterjedhet a juhokra; mivel ezért figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a BSE-kórokozó átterjedésének lehetősége nagyobb, mint a juhsurlókóré;