L 148/36 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2014.5.20. A BIZOTTSÁG 529/2014/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014. március 12.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a belső minősítésen alapuló módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott kiterjesztések és módosítások lényegességének értékelé- sére irányuló szabályozástechnikai standardtervezetek tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (!) és különösen annak 143. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére, valamint 312. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdé- sére, mivel: (1) — Az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének (3) bekezdése szerint egy minősítési rendszer alkalmazási köre azokat a kitettségtípusokat jelenti, amelyek az adott minősítési rendszerben minősíthetők. (2) — Az 575/2013/EU rendelet különbséget tesz a belső minősítésen alapuló (IRB) módszeren és a fejlett mérési módszeren végrehajtott, jóváhagyáshoz kötött lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a bejelentéshez kötött egyéb módosítások között. Az utóbbiakra vonatkozóan az 575/2013/EU rendelet nem határozza meg a kiterjesztés vagy módosítás bejelentésének időrendjét, vagyis azt, hogy a módosítást annak végrehajtása előtt vagy után kell bejelenteni. Figyelembe kell venni azt, hogy a kevésbé lényeges kiterjesztésekről vagy módosításokról nem szükséges előzetesen tájékoztatni az illetékes hatóságokat. Ezenkívül az intézmények szempontjából hatéko- nyabb és kevésbé megterhelő, ha a kevésbé lényeges módosításokra vonatkozó információkat összegyűjtik és rendszeres időszakonként jelentik be az illetékes hatóságoknak. Ez több tagállamban már jelenleg is felügyeleti gyakorlat. Ennek megfelelően a bejelentéshez kötött kiterjesztések és módosítások körén belül meg kell különböz- tetni azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehajtásuk előtt, valamint azokat, amelyeknek a bejelentése a végrehaj- tásuk után szükséges. Ez azt is biztosítja, hogy az illetékes hatóságok napi feladataik során azon kiterjesztésekre és módosításokra összpontosíthatnak, amelyek lényeges mértékben megváltoztathatják a tőkekövetelményt, vagy a modellek, illetve minősítési rendszerek teljesítményét. Biztosítja továbbá azt is, hogy az intézmények kockázato- rientált felügyeleti módszert alkalmazva különbséget tegyenek a lényeges kiterjesztések és módosítások, valamint a kevésbé lényeges kiterjesztések és módosítások között. A végrehajtás előtti, valamint a végrehajtás utáni bejelen- téshez kötött kiterjesztések és módosítások megkülönböztetése körültekintő eljárás, mivel a végrehajtás előtti beje- lentés lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy megvizsgálják e rendelet helyes alkalmazását. Ez ugyan- akkor csökkenti az intézményekre háruló felügyeleti terhet. (3) — A modelleken végrehajtandó kiterjesztések vagy módosítások lényegessége általában függ a javasolt kiterjesztés vagy módosítás típusától és kategóriájától (ezeknek a minőségi kritériumokban kell megjelenniük), valamint attól, hogy a módosítás megváltoztathatja-e a tőkekövetelményt vagy adott esetben a kockázattal súlyozott kitettségér- téket (ennek a mennyiségi kritériumokban kell megjelennie). Ezért a kiterjesztések vagy módosítások lényegessé- gének vizsgálatát szolgáló mennyiségi kritériumokat olyan határértékek formájában kell megadni, amelyek a módosítás előtti és utáni tőkekövetelmény — vagy adott esetben kockázattal súlyozott kitettségérték — százalékos eltérésén alapulnak. (44 — A mennyiségi határértéket a fejlett mérési módszereken végrehajtott kiterjesztések és módosítások esetében az egyszerűség kedvéért a tőkekövetelmény alapján, míg az IRB-módszerek módosításai esetében a kockázattal súlyo- zott kitettségérték alapján célszerű kiszámítani annak érdekében, hogy a határértékeket ne befolyásolják felesle- gesen azok az eltérő összegben végrehajtott hitelértékelési korrekciók, amelyek a tőkekövetelményt érintik, a kockázattal súlyozott kitettségértéket viszont nem. Ezenfelül olyan mennyiségi határértékeket is meg kell határoz- ni, amelyek egyaránt figyelembe veszik a kiterjesztéseknek vagy módosításoknak a belső módszerrel és sztenderd módszerrel megállapított tőkekövetelményre gyakorolt általános hatását annak kimutatása érdekében, hogy az általános tőkekövetelmény vagy kockázattal súlyozott kitettségérték megállapítása milyen mértékben alapul belső módszereken. Ez mindkét módszer valamennyi határértékére vonatkozik, a 4. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában az IRB-módszerre vonatkozóan meghatározott második határérték, valamint az IRB-módszerrel () HLL176., 2013.6.27., 1. o.