2013.3.6. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 62/27 HATÁROZATOK A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2013. március 1.) a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének a 2009/28/EK európai parlamenti es tanácsi irányelv 5. cikke szerinti számításában a tagállamokat segítő iránymutatás megállapításáról (az értesítés a C(2013) 1082. számú dokumentummal történt) (EGT-vonatkozású szöveg) (2013/114/EU) AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támo- gatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (!) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben VII. mellékletével, mivel: (1) — A 2009/28/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy az EU-nak 2020-ig el kell érnie a megújuló energiaforrásokból előál- lított energia 20 96-os részarányát a teljes bruttó energia- fogyasztásban, és minden egyes tagállamra vonatkozóan meghatározza az ehhez szükséges nemzeti célértékeket és indikatív minimális ütemtervet. 2) — A megújuló forrásokból előállított energia elfogyasztott mennyiségét megfelelő energetikai statisztikai módszertan alapján kell meghatározni. (33 — A 2009/28/EK irányelv VII. melléklete megállapítja a hőszivattyúkból származó energia elszámolásának szabá- Iyait, és egy olyan iránymutatás megállapítására kötelezi a Bizottságot, amelynek alapján a tagállamok az éghajlati viszonyok különbözőségeit, különösen pedig a rendkívül hideg időjárást figyelembe véve megbecsülhetik a szük- séges paramétereket. (4 — A hőszivattyúkból származó energia elszámolására szol- gáló módszernek a tudomány legújabb eredményein kell alapulnia, és a lehető legpontosabbnak kell lennie, miközben alkalmazása nem lehet túlságosan bonyolult és költséges. (5) — Az energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyúk energiaforrása csak a környezeti, azaz a kültéri levegő lehet. Ha azonban az energiaforrás részben hulladék- energia és csak részben környezeti energia (például a légkondicionáló berendezések —használt levegőjének felhasználása esetén), az előállított energia megújuló ener- giaforrásból származó részének számítása során ezt a körülményt figyelembe kell venni. (4 HL L 140., 2009.6.5., 16. o. (6) — Melegebb éghajlatú területeken gyakran azért alkal- maznak reverzibilis hőszivattyúkat, hogy azokkal hűtsék a beltéri környezetet, miközben ugyanezek a hőszivaty- tyúk télen fűtésre is felhasználhatók. Ezek a fajta hőszi- vattyúk a meglévő fűtőrendszerrel párhuzamosan is kiépíthetők. Ilyenkor a beépített teljesítményt a hűtési, nem pedig a fűtési igény határozza meg. Mivel a beépített teljesítményre ebben az iránymutatásban a hőigény indi- kátoraként tekintünk, a beépített teljesítményre vonat- kozó statisztikai adatok ilyenkor túlbecslik a valós fűtési célú hőtermelést. Ez a körülmény megfelelő kiigazítást tesz szükségessé. () — Ez az iránymutatás arra szolgál, hogy segítségével a tagállamok meghatározhassák és elszámolhassák a külön- böző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részét. Ezen belül az iránymutatás elsősorban azt tárgyalja, hogy hogyan becsülhető meg az éghajlati viszonyok különbözőségeit, különösen pedig a rendkívül hideg időjárást is figyelembe véve két paraméter: a Cpasznos teljes becsült hasznos hőenergia és az SPF szezonális jóságfok (szezonális teljesítménytényező). (83$ — Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok saját céljaikra saját számításaik és felméréseik alapján az e határozatban megállapított módszertannal elérhetőnél nagyobb pontos- ságú statisztikai adatokat állítsanak elő, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk E határozat melléklete a 2009/28/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően megállapítja a különböző technológiájú hőszivaty- tyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének számítását segítő iránymutatást. 2. cikk Ha a statisztikai, a műszaki vagy a tudományos fejlődés szük- ségessé teszi, a Bizottság ezt az iránymutatást legkésőbb 2016. december 31-ig felülvizsgálhatja és kiegészítheti.