2014.10.31. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 311/55 A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2014. október 30.) Japán központi szerződő felekre vonatkozó szabályozási keretének a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségéről (2014/752/EU) AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre () és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére, mivel: (1) — A harmadik országban székhellyel rendelkező központi szerződő felek elismerésére vonatkozó, a 648/2012/EU rendelet 25. cikkében rögzített eljárás célja, hogy az említett rendeletben rögzítettekkel egyenértékű szabályozási standardokat alkalmazó harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő felek számára lehetővé tegye elszámolási szolgáltatások nyújtását az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagoknak vagy kereskedési helyszíneknek. Az elismerési eljárás és az annak keretében hozott, az egyenértékűségre vonat- kozó határozat így hozzájárul a 648/2012/EU rendelet átfogó céljának eléréséhez: a stabil és biztonságos központi szerződő felek — ideértve a harmadik országban székhellyel rendelkező és ott engedélyezett központi szerződő feleket is — alkalmazásának a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek elszámolására történő kiterjesztése révén csökkenti a rendszerszintű kockázatot. (2) — Annak érdekében, hogy valamely harmadik ország jogi szabályozását az uniós jogi szabályozással egyenértékűnek lehessen elismerni a központi szerződő felek tekintetében, a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerének alkalmazása lényegileg az uniós követelményekkel egyenértékű eredményre kell vezessen az elért szabályozási célkitűzések tekintetében. Az egyenértékűség értékelésének célja ezért annak ellenőrzése, hogy Japán jogi és felü- gyeleti keretrendszere biztosítja-e, hogy az ott székhellyel rendelkező és engedélyezett központi szerződő felek nem teszik ki az Unióban székhellyel rendelkező klíringtagokat és kereskedési helyszíneket nagyobb kockázatnak, mint amekkorának az Unióban engedélyezett központi szerződő felek tennék ki őket, és következésképpen nem okoznak elfogadhatatlan mértékű rendszerszintű kockázatot az Unióban. (3) — A Bizottság 2013. szeptember 1-jén megkapta az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak (ESMA) a Japánban szék- hellyel rendelkező központi szerződő felekre alkalmazandó jogi és felügyeleti keretrendszerről alkotott szakvéle- ményét. 2014. január 27-én kiegészítést kapott a szakvéleményhez. A szakvélemény megállapította, hogy számos eltérés van a központi felekre Japánban igazságszolgáltatási szinten alkalmazandó jogilag kötelező érvényű köve- telmények, valamint a 648/2012/EU rendelet szerinti jogilag kötelező érvényű követelmények között. Mindazon- által ez a határozat nemcsak a központi szerződő felekre Japánban alkalmazandó jogilag kötelező érvényű köve- telmények összehasonlító elemzésén alapul, hanem a szóban forgó követelmények eredményeként elért kockázat- csökkentés értékelésén is. (44 — A 648/2012/EU rendelet 25. cikkének (6) bekezdésével összhangban három feltételnek kell teljesülnie annak megállapításához, hogy a harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszere az adott harmadik országban enge- déllyel rendelkező központi szerződő felek tekintetében egyenértékű az említett rendeletben rögzített követelmé- nyekkel. (5) — Az első feltétel értelmében az adott harmadik országban engedéllyel rendelkező központi szerződő feleknek olyan, jogilag kötelező érvényű követelményeket kell teljesíteniük, amelyek egyenértékűek a 648/2012/EU rendelet IV. címében megállapított követelményekkel. (6) — A Japánban engedélyezett elszámoló szervezetekre vonatkozó jogilag kötelező érvényű követelmények a követ- kező jogszabályokat foglalják magukban: a pénzügyi instrumentumokra és a tőzsdére vonatkozó 2006. évi törvény (Financial Instruments and Exchange Act — FIEA), amely létrehozza az értékpapírokat és származtatott termékeket elszámoló szervezetekre vonatkozó felügyeleti keretet, valamint az árupiaci származtatott termékekre vonatkozó 2009. évi törvény (Commodity Derivatives Act — CDA), amely a tőzsdei árukat elszámoló szervezetek felügyeleti keretét jelenti. Ez a határozat csak az FIEA keretében rögzített szabályozásra terjed ki. (7) — Az FIEA előírja, hogy az elszámolási tevékenység végzésére jogosító engedély megadása előtt Japán miniszterelnö- kének meg kell győződnie a következőkről: az elszámoló szervezet olyan — belső szabályaiból és eljárásaiból álló — üzleti szabályokkal rendelkezik, amelyek megfelelnek a hatályos törvényeknek és rendeleteknek; az elszámoló szervezet pénzügyi helyzete megfelelő a pénzügyi eszközök elszámolásának végrehajtásához; az elszámoló szer- vezet tervezett bevételére és ügyviteli kiadásaira vonatkozó várakozások kedvezőek; az elszámoló szervezet személyzete elegendő tudással és tapasztalattal rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően és megbízhatóan hajtsa végre a pénzügyi eszközök elszámolását; valamint, hogy az elszámoló szervezet struktúrájának és rendszerének () HLL 201., 2012.7.27., 1. o.