L 33/38 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2015.2.10. A TANÁCS (KKBP) 2015/203 HATÁROZATA (2015. február 9.) az űrtevékenységekkel kapcsolatos átláthatósági és bizalomépítő intézkedésekhez nyújtandó hozzájárulás részét képező, az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre irányuló uniós javaslat támogatásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára, mivel: (1) — A világűrben folytatott tevékenységek köre egyre szélesebb, azok fontossága pedig vitathatatlan. A világűrt a Föld valamennyi országa forrásnak tekintheti. A jövőben azok az országok is jelen lehetnek majd a világűrben, amelyek ma még nem folytatnak ilyen irányú tevékenységet. Következésképpen az Unió fontos célnak tartja az űrtevékenységek biztonságosságának a megerősítését, ez ugyanis az országok fejlődéséhez és biztonságához is hozzájárul. Ez a célkitűzés az uniós űrpolitika részét képezi. (2) — Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az európai biztonsági stratégiát, amely azonosította a globális kihívásokat és fenyegetéseket, valamint egy olyan, szabályokon alapuló nemzetközi rend megteremtésére hívott fel, amely tényleges multilateralizmusra és jól működő nemzetközi intézményekre épül. (3) — Az európai biztonsági stratégia a nemzetközi kapcsolatok alapvető kereteként az Egyesült Nemzetek Alapokmányát nevezi meg, és az Egyesült Nemzetek (ENSZ) megerősítése mellett foglal állást, valamint megállapítja, hogy azt fel kell vértezni a feladatainak ellátásához és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel. Az Unió arra törekszik, hogy a nemzetközi kapcsolatok valamennyi területén rendkívül szoros együttműködés alakuljon ki, többek között a béke megőrzése, a konfliktusok kialakulásának megelőzése és a nemzetközi biztonság megerősítése érdekében, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmányának céljaival és alapelveivel. (4) — Az Unió elkötelezett az átláthatósági és bizalomépítő intézkedések kidolgozása és végrehajtása mellett, mivel azok eszközként szolgálnak a világűr biztonságosabbá tételéhez. Az Unió továbbá rendkívüli jelentőséget tulajdonít annak a veszélynek, amelyet eredetétől függetlenül az űrszemét jelent a jelenlegi és a jövőbeli űrtevékenységekre nézve. (5) — Az ENSZ-közgyűlés 2006. december 6-i 61/75. sz. határozatára adott válaszként az Unió 2007. szeptember 18-án előterjesztette az űrtevékenységekre vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre (a továbbiakban: a magatartási kódex) irányuló javaslatát, és konzultációkat indított az előzetes tervezet kidolgozásának előmozdítása érdekében. (6) — Az Európai Unió Tanácsa a 2008. december 8-—9-i következtetéseiben kifejezésre juttatta, hogy támogatja, hogy a nemzetközi magatartási kódex első tervezete alapján — amely szerint a kódexet az országok önkéntes alapon alkalmaznák, és az átláthatósági és bizalomépítő intézkedéseket is tartalmazna — konzultációkat folytassanak az űrtevékenységet folytató vagy abban érdekelt kulcsfontosságú harmadik országokkal, így biztosítandó, hogy a végső szöveg a lehető legtöbb ország számára elfogadható legyen. (7) — Az Európai Unió Tanácsa 2010. szeptember 27-én megbízta az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a továbbiakban: a főképviselő) azzal, hogy a magatartási kódex tervezetének az érdekelt országokkal folytatott konzultációk nyomán az Unió által elkészített módosított változata alapján folytasson további és az eddiginél szélesebb körű konzultációkat. (8) — A magatartási kódex tervezetére irányuló uniós javaslatot hivatalosan 2012. június 5-én Bécsben ismertették a nemzetközi közösséggel. Ezt követően nyitott végű konzultációk indultak a szövegtervezetről a folyamat átláthatóságának és inkluzív jellegének a megerősítése érdekében. A konzultációk három fordulóban zajlottak: 2013. május 16-17-én Kijevben, 2013. november 20-22-én Bangkokban, végül 2014. május 27-—28-án Luxembourgban. Az utolsó két körben már a szöveg módosított változatairól folyt az egyeztetés. Ezen ülések mindegyikén több mint 60 ország résztvevői képviseltették magukat, összességében pedig több mint 80 országból érkeztek résztvevők. (9) — A 2014. május 27—28-án Luxembourgban tartott nyitott végű konzultáció végén az ülés elnöke megállapította, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által az ENSZ Leszerelési Kutatóintézetének (UNIDIR) közreműkö- désével 2013—2014-ben megrendezett nyitott végű konzultációk három fordulója értékes segítséget nyújtott ahhoz, hogy a részt vevő országok jobban megértsék egymás álláspontjait és aggodalmait. Luxembourgban sok résztvevő azon határozott óhajának adott hangot, hogy a folyamat a konzultációs szakaszból lépjen át a tárgyalási szakaszba, és abban a magatartási kódexnek a nyitott végű konzultációs folyamat során kidolgozott szövegtervezete szolgáljon majd a jövőbeli többoldalú tárgyalások alapjául; a szövegtervezethez számos ország hozzájárult és azon még további változtatások végezhetők. A konzultációs folyamat során több résztvevő is