2012.11.23. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 325/1 (Jogalkotási aktusok) I HATÁROZATOK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1093/2012/EU HATÁROZATA (2012. november 21.) a polgárok európai évéről (2013) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemé- nyére (!), rendes jogalkotási eljárás keretében (?), mivel: ) Az Unió az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és a szolidaritás oszthatatlan, egyetemes értékeire épül, és a demokrácia, valamint a jogállamiság elvén alapul. Ezek az elvek alapvetőek a tagállamokban, olyan társadalmak- ban, amelyekben a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, vala- mint a nők és a férfiak közötti egyenlőség uralkodik. Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ), az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) és az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított jogok az Unió minden polgárát megilletik, és minden uniós polgárnak élnie kell tudni e jogokkal. A Maastrichti Szerződés 1993-ban bevezette az uniós polgárság fogalmáti Az -—Amszterdami — Szerződés 1999-ben, a Lisszaboni Szerződés pedig 2009-ben tovább erősítette az uniós polgársághoz fűződő jogokat. 2013-ban az uniós polgárság intézményesítésének 20. évfordulóját ünnepeljük. A -—Lisszaboni — Szerződés 1. cikkének 12. pontja és 2. cikkének 34. pontja (jelenleg az EUSZ 9. cikke és az EUMSZ 20. cikke) arról rendel- kezik, hogy a tagállamok állampolgárságával rendelkező () HL C 181., 2012.6.21., 137. o. Ó Az Európai Parlament 2012. október 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. november 13-i határozata. Ő) Ó H H személyek egyben az Unió polgárai is, az uniós polgárság pedig a tagállam nemzeti állampolgárságát kiegészíti, és nem helyettesíti azt, továbbá, hogy az uniós polgárokat megilletik a Szerződésekben meghatározott jogok, és terhelik az azokban megállapított kötelezettségek. A Lisszaboni Szerződés 2. cikkének 35. pontja (jelenleg az EUMSZ 21. cikke) kimondja az uniós polgárok szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogát. , A stockholmi program — A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa" () a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés terén folytatott európai szakpolitikák középpontjába helyezi a polgárt. A program a , polgárok Európájának megalkotására" össz- pontosítja a fellépéseit, beleértve a polgárok jogainak — különösen a szabad mozgáshoz való jog, valamint az uniós polgárok számára az Unió demokratikus életében való tevékeny részvételt lehetővé tevő jogok — előmozdí- tását is. Az Európai Parlament , Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2009) — A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő hatékony végrehajtás" című, 2010. december 15-i állásfoglalásában () felhívta a Bizottságot, hogy a 2013-as évet tegye meg a polgárok európai évének annak érdekében, hogy az uniós polgár- ságról szóló vitának — ideértve annak terminológiáját, tartalmát és hatályát — lendületet adjon, és hogy az uniós polgárokat tájékoztassa jogaikról, különösen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből eredő új jogokról, valamint az azok gyakorlásához rendelkezésre álló eszkö- zökről. 2013-at a polgárok európai évének kell nyilvánítani. A polgárok európai éve időszerű lehetőséget fog biztosítani arra, hogy a nyilvánosság figyelmét felhívjuk az uniós polgársághoz kapcsolódó jogokra és kötelezettségekre. A polgárok európai évének arra is törekednie kell, hogy a polgárok figyelmét felhívja a valamely másik tagállamban — például diákként, munkavállalóként, állás- keresőként, önkéntesként, fogyasztóként, vállalkozóként, C 115., 2010.5.4., 1. o. C 169. E, 2012.6.15., 49. o.