L 316/12 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.11.14. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1025/2012/EU RENDELETE (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemé- nyére (!), rendes jogalkotási eljárás keretében (?), mivel: (1) A szabványosítás elsődleges célja olyan önkéntes műszaki vagy minőségi előírások meghatározása, amelyek jelenlegi vagy jövőbeli termékek, gyártási folyamatok vagy szolgál- tatások megfelelését biztosíthatják. A  szabványosítás különböző kérdésekre terjedhet ki, mint például egy bizo- nyos termék különböző fokozatainak vagy méreteinek szabványosítására, vagy műszaki előírások meghatározá- sára olyan termék- vagy szolgáltatáspiacokon, ahol a más termékekkel vagy rendszerekkel való kompatibilitás és interoperabilitás alapvető követelmény. Az európai szabványosítás megszervezésére az érintett érdekcsoportok által és részére kerül sor a nemzeti képvi- selet (Európai Szabványügyi Bizottság [CEN] és Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság [Cenelec] és a közvetlen részvétel (Európai Távközlési Szabványügyi Intézet [ETSI]) alapján, és az a Kereskedelmi Világszer- vezet (WTO) által a szabványosítás területén elismert elveken — nevezetesen a kohézió, átláthatóság, nyitottság, konszenzus, önkéntes alkalmazás, az egyedi érdekektől való függetlenség és a hatékonyság elvén (a továbbiakban: alapelvek) — nyugszik. Ezen alapelvekkel összhangban fontos, hogy valamennyi érintett érdekelt felet, így a hatóságokat és a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) megfelelően bevonják a nemzeti és európai szabványosí- C 376., 2011.12.22., 69. o. () AL Ó Az Európai Parlament 2012. szeptember 11-i álláspontja (a Hiva- talos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. október 4-i határozata. tási folyamatba. A nemzeti szabványügyi testületeknek is ösztönözniük kell és elő kell segíteniük a szóban forgó érdekcsoportok részvételét. Az európai szabványosítás elősegíti a vállalkozások versenyképességének növelését különösen az áruk és szolgáltatások szabad mozgásának, a hálózatok interope- rabilitásának, a kommunikációs eszközöknek, a techno- lógiai fejlesztésnek és az innovációnak az előmozdításá- val. Az európai szabványosítás megerősíti az európai ipar globális versenyképességét, különösen ha a nemzetközi szabványügyi testületekkel, nevezetesen a Nemzetközi Szabványügyi Szervezettel (ISO), a Nemzetközi Elektro- technikai Bizottsággal (IEC) és a Nemzetközi Távközlési Egyesülettel (ITU) összehangolt módon kerül rá sor. A szabványok többek között a belső piacon a gazdasági átjárhatóság fokozása, valamint az új és jobb termékek vagy piacok fejlődésének ösztönzése és a jobb ellátási feltételek elősegítése révén jelentős pozitív gazdasági hatásokat gyakorolnak. A szabványok így általában fokozzák a versenyt, és csökkentik a kibocsátási és érté- kesítési költségeket, ami az egész gazdaság, de különösen a fogyasztók számára előnyös. A szabványok fenntart- hatják és javíthatják a minőséget, információt nyújthat- nak, és biztosíthatják az interoperabilitást és kompatibi- litást, ezzel növelve a biztonságot és az értéket a fogyasztók számára. Az európai szabványokat az európai szabványügyi szer- vezetek, nevezetesen a CEN, a Cenelec és az ETSI fogadják el. Az európai szabványok igen fontos szerepet játszanak a belső piac szempontjából, például a harmonizált szabvá- nyok használata révén, vélelmezve, hogy a forgalomba hozandó termékek megfelelnek az e termékek tekinte- tében a vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályokban megállapított alapvető követelményeknek. E követelmé- nyeket pontosan meg kell határozni az európai szabvány- ügyi szervezetek általi hibás értelmezésük elkerülése érde- kében. A szabványosítás egyre fontosabb szerepet játszik a nemzetközi kereskedelemben és a piacok megnyitásában. Az Uniónak arra kell törekednie, hogy előmozdítsa az európai szabványügyi szervezetek és a nemzetközi szab- ványügyi testületek közötti együttműködést. Az Uniónak ösztönöznie kell továbbá a kétoldalú megközelítéseket a harmadik országokkal a szabványosítási erőfeszítések összehangolása és az európai szabványok előmozdítása érdekében, például a megállapodások tárgyalása során, vagy szabványügyi szakértők harmadik országokba való kiküldése révén. Ezenfelül az Uniónak ösztönöznie kell