2012.12.14. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 343/1 (Jogalkotási aktusok) RENDELETEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1151/2012/EU RENDELETE (2012. november 21.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére és 118. cikke első bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemé- nyére (!), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (), rendes jogalkotási eljárás keretében (?), mivel: (1) — Az Unió mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-terme- lésének minősége és változatossága komoly erősség, amely versenyelőnyt biztosít az Unió termelői számára, és jelentősen hozzájárul az Unió eleven kulturális és gasztronómiai örökségéhez. Mindez annak a szakérte- lemnek és elkötelezettségnek köszönhető, amellyel az uniós mezőgazdasági termelőknek és élelmiszer-előállí- tóknak sikerült életben tartaniuk a hagyományokat úgy, hogy eközben figyelembe vették az előállítási módszerek és anyagok terén végbement fejlődést is. 2) — Az Unióban a polgárok és a fogyasztók részéről egyre fokozódó igény mutatkozik a kiváló minőség és a hagyo- mányos termékek iránt. A polgárok emellett az uniós mezőgazdasági termelés változatosságának fennmaradását is rendkívül fontosnak tartják. Mindez növekvő keresletet támaszt bizonyos jól meghatározható — és különösen a () HL C 218., 2011.7.23., 114. o. 0) HL C 192., 2011.7.1., 28. o. (6) Az Európai Parlament 2012. szeptember 13-i álláspontja (a Hiva- talos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. november 13-i határozata. földrajzi eredetükhöz kapcsolódó — tulajdonságokkal rendelkező mezőgazdasági termékek, illetve élelmiszerek iránt. A termelők csak akkor tudják továbbra is előállítani a jó minőségű termékek széles skáláját, ha erőfeszítéseikért méltányos ellentételezésben részesülnek. Ehhez az szük- séges, hogy a termelők a vásárlókat és a fogyasztókat tisztességes versenyfeltételek mellett tudják tájékoztatni termékeik jellemzőiről. Az is szükséges továbbá, hogy termékeik a piacon egyértelműen megkülönböztethetők legyenek. Olyan termelői minőségrendszerek működtetése, amely jutalmazza a termelőket a minőségi termékek széles skálájának előállítása céljából tett erőfeszítéseikért, a vidéki gazdaság szempontjából előnyökkel járhat. Ez különösen igaz a kedvezőtlen helyzetű térségekre, a hegy- vidékekre és a legkülső régiókra, ahol a mezőgazdaság a gazdaság egészén belül jelentős arányt képvisel, és a termelési költségek magasak. Ily módon tehát a minőség- rendszerek mind a vidékfejlesztési politikához, mind pedig a Közös Agrárpolitika (KAP) piac- és jövedelemtá- mogatási politikáihoz hozzájárulhatnak, és kiegészíthetik azokat. Különösen az olyan területeken lehet nagy a szerepük, ahol a mezőgazdaság nagyobb gazdasági jelen- tőséggel bír, illetve — főként — a hátrányos helyzetű térségekben. Az ,EURÓPA 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája" című bizottsági közle- ményben meghatározott, 2020-ra elérendő szakpolitikai prioritások között szerepel a tudásra és az innovációra épülő versenyképes gazdaság kialakítása, és a magas foglalkoztatás, valamint szociális és területi kohézió jelle- mezte gazdaság ösztönzése. A mezőgazdasági termékek minőségével kapcsolatos szakpolitikának tehát az a feladata, hogy a termelők számára biztosítsa azokat az eszközöket, amelyek révén sajátos jellemzőkkel rendel- kező termékeiket hatékonyabban tudják a -többi terméktől megkülönböztetni és népszerűsíteni, továbbá az, hogy megvédje a termelőket a tisztességtelen gyakor- latokkal szemben.