L 343/32 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.12.14. IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2012/34/EU IRÁNYELVE (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 3) tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, S a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság állásfog- lalására ("), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (, rendes jogalkotási eljárás keretében (?), mivel: (1) — A közösségi vasutak fejlesztéséről szóló, 1991. július 29-i 91/440/EGK tanácsi irányelvet (4, a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló, 1995. június 19-i 95/18/EK tanácsi irányelvet (7), valamint a vasúti infrastruktúra díjának felszámolásáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (") jelentős mértékben módosították. Mivel további módosí- tásokra van szükség, az említett irányelveket az áttekint- hetőség érdekében indokolt átdolgozni és egyetlen jogi aktusban egyesíteni. (2) — Az Unió közlekedési ágazatának nagyobb fokú integrá- ciója alapvető összetevője a belső piac megvalósításának, és a vasutak létfontosságú részei az Unió fenntartható mobilitás felé haladó közlekedési ágazatának. ) () HL C 132., 2011.5.3., 99. o. ( HL C 104., 2011.4.2., 53. o. Ő6) Az Európai Parlament 2011. november 16-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. március 8-i állás- pontja első olvasatban (HL C 108. E, 2012.4.14., 8. 0.). Az Európai (8) Parlament 2012. július 3-i álláspontja és a Tanács 2012. október 29- i határozata. ( HL L 237., 1991.8.24., 25. o. (6) HL L 143., 1995.6.27., 70. o. ($) HL L 75., 2001.3.15., 29. o. A vasúthálózat hatékonyságán javítani kell annak érdeké- ben, hogy integrálni lehessen azt egy versenyképes piacba, mindeközben figyelmet fordítva a vasút sajátos jellemzőire. Azon tagállamok számára, amelyek jelentős arányú vasúti forgalmat bonyolítanak le ugyanolyan nyomtávolságot alkalmazó harmadik országokkal, amely azonban eltér az Unió fő vasúti hálózatától, lehetőséget kell biztosítani olyan különleges működési szabályok alkalmazására, amelyek biztosítják mind a saját pályahálózat-működte- tőik és a harmadik országok pályahálózat-működtetői közötti koordinációt, mind a vállalkozó vasúti társaságok közötti tisztességes versenyt. A vasúti szállításnak a többi szállítási módhoz képest hatékonnyá és versenyképessé tétele érdekében a tagálla- moknak biztosítaniuk kell, hogy a vállalkozó vasúti társa- ságok kereskedelmi jellegű és a piaci kereslethez igazodó független szolgáltatóként működjenek. A vasúthálózat további fejlesztése és hatékony működte- tése érdekében indokolt különbséget tenni a szállítási szolgáltatások nyújtása és az infrastruktúra működtetése között. E helyzetben arra van szükség, hogy a két tevé- kenységet külön igazgassák, és elkülönített könyvelésük legyen. Ha ezek az elkülönítési követelmények teljesül- nek, nem merül fel összeférhetetlenség, és biztosított az érzékeny üzleti információk titkossága, a pályahálózat- működtetőknek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy egyes olyan konkrét adminisztratív feladatokat, mint például a díjbeszedés, olyan szervezetekhez szervezzenek ki, amelyek nem folytatnak tevékenységet a vasúti szállí- tási szolgáltatási piacon. A szolgáltatásnyújtás szabadságának alapelvét a vasúti ágazatban is alkalmazni kell, figyelembe véve az ágazat sajátos jellemzőit. A nagyobb kényelem és a felhasználóknak nyújtott szol- gáltatások szempontjából a vasúti szolgáltatások igazga- tása terén a verseny élénkítése érdekében a tagállamoknak indokolt megőrizniük általános felelősségüket a megfelelő vasúti infrastruktúra fejlesztéséért.