L 120/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 5. 1999 RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 976/1999 af 29. april 1999 om kravene til gennemførelsen af andre fællesskabsaktioner end udviklingssam- arbejdsaktioner, der inden for rammerne af Fællesskabets samarbejdspolitik bidrager til at opnå de generelle mål om udvikling og befæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i tredjelande RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 235, under henvisning til forslag fra Kommissionen ()), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (?), og ud fra følgende betragtninger: (1) Der bør fastsættes nærmere regler for gennem- førelsen af andre fællesskabsaktioner end udvik- lingssamarbejdsaktioner, der inden for rammerne af Fællesskabets samarbejdspolitik i tredjelande skal bidrage til de generelle mål om udvikling og be- fæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i tredjelande; Rådet har samtidig med denne forordning vedtaget Rådets forordning (EF) nr. 975/1999 af 29. april 1999 om kravene til gennemførelsen af udviklings- samarbejdsaktioner, der bidrager til de generelle mål om udvikling og befæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighe- derne og de grundlæggende frihedsrettigheder (?); det er inden for rammerne af eksisterende programmer vedrørende samarbejde med tredje- lande, herunder Tacis, Phare, Meda og forord- ningen om genopbygning af Bosnien-Hercegovina, og inden for rammerne af fremtidigt samarbejde af denne art, der gennemføres på basis af EF-trakta- tens artikel 235, nødvendigt at gennemføre akti- oner, der bidrager til de generelle mål om udvik- ling og befæstelse af demokratiet og af retsstaten samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i tredjelande; i henhold til artikel F, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union skal Unionen respektere de grundlæggende rettigheder, således som de garan- teres ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende friheds- () EFT C 282 af 18.9.1997, s. 14. () Udtalelse afgivet den 14. april 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). ) Se side 1 i denne Tidende. rettigheder, undertegnet i Rom den 4. november 1950, og således som de følger af medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner som generelle principper for fællesskabsretten; Fællesskabets indsats til fremme af menneskerettig- hederne og de demokratiske principper bygger på respekten for principperne om menneskerettighe- dernes almengyldighed og udelelighed, hvilke danner hovedhjørnestenen i det internationale system til sikring af menneskerettighederne; Fællesskabets indsats til fremme af menneskerettig- hederne og de demokratiske principper er baseret på de generelle principper, som er fastsat i verdens- erklæringen om menneskerettighederne, den inter- nationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; Fællesskabet erkender, at alle menneskerettighe- derne er indbyrdes afhængige; de fremskridt, der er gjort på det økonomiske og sociale område og inden for borgerlige og politiske rettigheder, bør støtte hinanden indbyrdes; i denne forordnings forstand bør respekten for den humanitære folkeret ligeledes betragtes som en del af menneskerettighederne; der henvises herved til Genéve-konventionerne af 1949 og tillægsproto- kollen hertil af 1977, Genéve-konventionen af 1951 om flygtninges retsstilling og konventionen af 1948 om forebyggelse af og straf for folkedrab samt en række andre retsinstrumenter inden for den inter- nationale aftale- eller sædvaneret; i den resolution om menneskerettigheder, demo- krati og udvikling, som Rådet og medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, vedtog den 28. november 1991, fastlægges  retningslinjer, fremgangemåder og konkrete handlingsplaner med henblik på at fremme de borgerlige og politiske rettigheder side- løbende med de økonomiske og sociale rettigheder gennem en politisk repræsentativ styreform, der hviler på respekten for menneskerettighederne;