22.7.2010 Uřední věstník Evropské unie L 189/9 (Nelegislativní akty) NAŘÍZENÍ NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 647/2010 ze dne 13. července 2010 o finanční pomoci Unie v souvislosti s vyřazováním z provozu bloků 1 až 4 jaderné elektrárny Kozloduj v Bulharsku („program Kozloduj“) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 203 této smlouvy, s ohledem na žádost Bulharska o další financování, s ohledem na návrh Evropské komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu ('), vzhledem k těmto důvodům: (1) Během přístupových jednání v roce 2005 Bulharsko souhlasilo, že uzavře bloky 1 a 2 jaderné elektrárny Kozloduj do 31. prosince 2002 a bloky 3 a 4 této elekt- rárny do 31. prosince 2006 a že provede následné vyřa- zení těchto bloků z provozu. Evropská unie vyjádřila svou vůli nadále poskytovat finanční pomoc na podporu úsilí Bulharska při vyřazování těchto bloků z provozu až do roku 2009 jako pokračování předvstupní pomoci plánované v rámci programu Phare. Vzhledem k závazku Bulharska uzavřít bloky 3 a 4 jaderné elektrárny Kozloduj zavedl článek 30 Aktu o  podmínkách  přistoupení Bulharské | republiky a Rumunska a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie (dále jen „Akt o přistoupení z roku 2005“), program pomoci (dále jen „program Kozloduj“) s rozpočtem 210 milionů EUR na období 2007 až 2009. Tento program zahrnuje pomoc kryjící ztrátu kapacity v důsledku uzavření jaderné elektrárny Kozloduj. Mezinárodní fondy na podporu vyřazování z provozu, které spravuje Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD), existují již mnoho let. Unie je jejich hlavním přispěvatelem. (*) Stanovisko ze dne 20. května 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). (4) Unie uznává, že Bulharsko s využitím prostředků Unie poskytnutých do roku 2009 vynaložilo úsilí a dosáhlo značného pokroku během fáze přípravy vyřazování z provozu v rámci programu Kozloduj a že je nutno poskytovat další finanční podporu i po roce 2009, aby bylo možné pokračovat ve vlastní demontáži v souladu s Aktem o přistoupení z roku 2005 a s uplatněním nejpřísnějších bezpečnostních standardů. Je rovněž důležité využít vlastní zdroje jaderné elektrárny Kozloduj, neboť to přispívá k dostupnosti nezbytných odborných znalostí, zvyšuje = úroveň | know-how a dovedností a současně | zmírňuje | sociální a hospodářské dopady předčasného uzavření tím, že se nadále zaměstnávají pracovníci z uzavřené jaderné elekt- rárny. Pokračování finanční podpory je tedy důležité pro udržení požadovaných bezpečnostních,  zdravotních a environmentálních standardů. Unie rovněž uznává, že k tomu, aby bylo možné pokra- čovat v přijímání zmírňujících opatření v odvětví energe- tiky vzhledem k rozsahu ztráty kapacit způsobené uzavřením jaderných bloků a jejímu dopadu na bezpeč- nost zásobování energií v daném regionu, je nutná finanční podpora. Unie uznává, že je nezbytné zmírňovat dopad zvýšené škody na životním prostředí a zvýšených  emisí s ohledem na to, že náhradní kapacity pocházejí většinou z vyššího využití elektráren spalujících hnědé uhlí. Je tedy třeba vyčlenit ze souhrnného rozpočtu Unie částku ve výši 300 milionů EUR na financování vyřazení jaderné elektrárny Kozloduj z provozu v letech 2010 až 2013. Prostředky ze souhrnného rozpočtu Unie určené na vyřa- zení z provozu by neměly vést k narušení hospodářské soutěže ve vztahu k elektrárenským společnostem na trhu s energií v Unii. Tyto prostředky by rovněž měly být využity na financování energetické  účinnosti a úsporná opatření v souladu s acguis a s pravidly fungo- vání společného evropského trhu s energií.