15.2.2003 Europeiska unionens officiella tidning L 42/45 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2003/11/EG av den 6 februari 2003 om ändring för tjugofjärde gången av rådets direktiv 76/769/EEG om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (pentabromdife- nyleter, oktabromdifenyleter) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR (4) — För att skydda hälsan och miljön bör användningen och ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta, med beaktande av kommissionens förslag ('), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ('), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (?), på grundval av det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 8 november 2002, och av följande skäl: (1) — Enligt artikel 14 i fördraget skall ett område utan inre gränser inrättas, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs. (2) — Riskbedömningen av - hur = pentabromdifenyleter (pentaBDE) och oktabromdifenyleter (oktaBDE) påverkar miljön har gjorts inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen ('). Av riskbedömningen av pentaBDE och oktaBDE framgår att det finns ett behov av att reducera den risk som dessa ämnen utgör för miljön. Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö bekräftade i sina yttranden av den 4 februari 2000 och den 31 oktober 2002 slutsatserna av riskbedömningen av pentaBDE och oktaBDE i fråga om behovet av att minska riskerna för att skydda miljön. Dessutom bekräftade kommittén i sitt yttrande av den 19 juni 2000 oron för att barn expo- neras för pentaBDE vid amning samt att de ökande nivå- erna av pentaBDE i bröstmjölk kan vara ett resultat av en ännu ej kartlagd användning. (3) - Inom ramen för förordning (EEG) 793/93 har kommis- sionen antagit rekommendationer om en strategi för riskreducering i fråga om pentaBDE (") och oktaBDE ('), där det fastställs begränsningar för användning och saluförande för att därigenom kunna kontrollera miljö- riskerna. Det rekommenderades även att alla åtgärder skall beakta problemet med spädbarn som exponeras via bröstmjölk. (') EGT C 154 E, 29.5.2001, s. 112, och EGT C 25, 29.1.2002, s. 472. (2) EGT C 193, 10.7.2001, s. 27. (') Europaparlamentets yttrande av den 6 september 2001 (EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 235), rådets gemensamma ståndpunkt av den 6 december 2001 (EGT C 110 E, 7.5.2002, s. 23) och Europaparla- mentets beslut av den 10 april 2002 (ännu ej offentliggjort i EUT). (') EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. () EGT L 69, 10.3.2001, s. 30. () EGT L 249, 17.9.2002, s. 27. utsläppandet på marknaden av pentaBDE och oktaBDE och utsläppandet på marknaden av varor som innehåller ett av, eller båda, dessa ämnen förbjudas. (5) — Förekomsten av pentaBDE eller oktaBDE i högre halter än 0,1 4 kan mätas genom användning av normala analysmetoder såsom gaskromatografi-masspektrometri. (6) — Riskbedömningen av dekaBDE avslutades i augusti 2002 och visade att det i flera avseenden är oklart huruvida miljön påverkas av detta ämne. Atgärder för att minska riskerna bör snarast vidtas av gemenskapen, och en stra- tegi för att minska riskerna måste därför omedelbart inrättas. Kommissionen förväntar sig att resultaten av strategin för att minska riskerna presenteras senast den 30 juni 2003. Kommissionen bör då omedelbart utvärdera dessa resultat och föreslå lämpliga och stränga åtgärder för att hantera de risker som identifierats. Euro- paparlamentet och rådet bör snarast behandla detta förslag. De begränsningar för saluföring och användning av dekaBDE som godkänts av gemenskapen skall träda i kraft utan ytterligare dröjsmål, såvida inte de ytterligare tester som föreskrivs i ovannämnda riskbedömning skingrar de aktuella oklarheterna genom att visa att det inte finns skäl att oroa sig för dekaBDE. (7) — Detta direktiv påverkar inte den gemenskapslagstiftning genom vilken minimikrav för arbetstagares säkerhet fastställts och som finns i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (”), och genom särdirektiv som grundas på detta direktiv, i synnerhet rådets direktiv 90/394/EEG av den 28 juni 1990 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (?) och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdi- rektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (7). (') EGT L 183, 29.6.1989, s. 1. (5) EGT L 196, 26.7.1990, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 1999/38/EG (EGT L 138, 1.6.1999, s. 66). () EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.