6.8.2005 Europeiska unionens officiella tidning L 205/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1292/2005 av den 5 augusti 2005 om ändring av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 avseende djurfoder (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (!), särskilt artikel 23 första stycket i denna, och av följande skäl: (1) (4) I syfte att förhindra spridning av transmissibla spongi- forma encefalopatier (TSE) till djur fastställs i förordning (EG) nr 999/2001 bestämmelser om animaliskt protein- foder. Den förordningen förbjuder utfodring av djur i animalie- produktionen med vissa animaliska proteiner, antingen för att sådana proteiner kan innehålla TSE-smitta eller för att de kan göra det svårare att påvisa mindre mängder av potentiellt TSE-kontaminerade proteiner i foder. Dess- utom föreskrivs nolltolerans i fråga om förbjudna anima- liska beståndsdelar i foder. I kommissionens direktiv 2003/126/EG av den 23 de- cember 2003 om analysmetoder för identifiering av be- ståndsdelar av animaliskt ursprung i foder för den offici- ella foderkontrollen (?) fastställs att den officiella analysen av foder i syfte att utföra en officiell kontroll av före- komsten av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder, identifiering av dessa ochfeller uppskattning av deras mängd skall göras i överensstämmelse med det direktivet. Kompetenstestning av laboratorierna, som görs av kom- missionens institut för referensmaterial och mätningar (IRMM-GFC) enligt bestämmelserna i det direktivet, har visat att laboratoriernas resultat när det gäller att påvisa mindre mängder av protein från däggdjur i foder har förbättrats avsevärt. Denna förbättring av laboratoriernas resultat har lett till att man har kunnat påvisa oavsiktlig förekomst av mikro- skopiska benbalkar (spiculae), särskilt i rotsaker. Det finns vetenskapliga belägg för att det inte är möjligt att und- vika att sådana grödor kontamineras med benbalkar (spi- culae) som förekommer i jorden. Sändningar av kontami- nerade rotsaker skall bortskaffas i enlighet med bestäm- melserna i rådets direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995 om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet (?), och detta betyder ofta att de måste destrueras. För att förhindra att direktivet tillämpas på ett oproportionerligt sätt bör medlemsstaterna tillåtas att göra en riskbedömning i fråga om förekomsten av animaliska beståndsdelar i rot- saker innan de avgör om en överträdelse av foderförbu- det har skett. Vetenskapliga styrkommittén uppdaterade den 25 och 26 maj 2000 sin rapport och sitt yttrande om säkerheten hos hydrolyserat protein som framställts av hudar från idisslare, som antogs vid kommitténs möte den 22 och 23 oktober 1998. Villkoren för att hydrolyserat protein skall kunna betraktas som säkert fastställs i Europaparla- mentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för anima- liska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel ('). Sedan den 1 maj 2004 har dessa villkor tillämpats även på hydrolyserat protein som importerats från tredjeländer. Förbudet mot utfodring av idisslare med hydrolyserat protein som framställts av hudar från idisslare bör därför upphöra att gälla. I sitt yttrande av den 17 september 1999 om utfodring av ett djurslag med animaliskt protein som härrör från djur av samma art och i sitt yttrande av den 27 och 28 november 2000 om vetenskaplig grund för förbud mot djurprotein i foder för alla produktionsdjur angav Veten- skapliga styrkommittén att det inte finns belägg för na- turlig förekomst av transmissibel spongiform encefalopati i icke-idisslande produktionsdjur, såsom svin och fjäderfä. Eftersom kontrollerna av förbudet mot animaliska protei- ner bygger på påvisande av ben- och muskelfibrer i foder, bör blodprodukter och hydrolyserat protein från andra djur än idisslare heller inte innebära en risk för kontrol- lerna av förekomsten av potentiellt TSE-kontaminerade proteiner. Man bör därför lätta på restriktionerna i fråga om utfodring av produktionsdjur med blodprodukter och hydrolyserat protein från andra djur än idisslare. () EGT L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Eu- (!) EGT IL 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens  förordning nr 260/2005 (EUT L 46, 17.2.2005, s. 31). (2) EUT L 339, 24.12.2003, s. 78. 1.9.2001, s. 55). 12.3.2005, s. 10). ropaparlamentets och rådets direktiv 2001/46/EG (EGT L 234, () EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens  förordning (EG) nr 416/2005 (EUT I 66,