14.9.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 232/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1934/2000/EG av den 17 juli 2000 om inrättande av Europeiska språkåret 2001 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (!), kommitténs med beaktande av Ekonomiska och sociala yttrande (?) med beaktande av Regionkommitténs yttrande (?), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget ("), och av följande skäl: (1) — Iingressen till fördraget anges det att medlemsstaterna är ”fast beslutna att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för sina folk genom en bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning”. (2) — I artikel 18 i fördraget fastställs att varje medborgare i Europeiska unionen skall ha rätt ”att fritt röra sig och uppehålla — sig inom medlemsstaternas = territorier”. Förmågan att använda främmande språk är väsentlig för att i praktiken till fullo kunna utöva denna rätt. (3) — I enlighet med artikel 131 i fördraget skall gemenskapen bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionala mångfald samt också beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget. Bland dessa aspekter har de som berör språken stor betydelse. (4 — Alla europeiska språk har i sin muntliga eller skriftliga utformning samma kulturella värde och dignitet och utgör en del av den europeiska kulturen och civilisa- tionen. (5) — Språkfrågorna utgör en utmaning i arbetet med uppbyggnaden av Europa och därför kan erfarenheterna från Europeiska språkåret ge viktig kunskap om hur man (!) EGT C 56 E, 29.2.2000, s. 62. () EGT C 51, 23.2.2000, s. 53. () Yttrandet avgivet den 17 februari 2000 (ännu ej offentliggjort i EGT). (') Europaparlamentets yttrande av den 13 april 2000 (ännu ej offent- liggjort i EGT). Rådets beslut av den 8 juni 2000. skall genomföra åtgärder för att främja kulturell och språklig mångfald. (6) — I artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen skall respektera de grundläggande rättighe- terna, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläg- gande friheterna. (7) — Tillgång till det omfattande litterära kulturarvet på origi- nalspråken skulle bidra till utvecklingen av ömsesidig förståelse och ge ett konkret innehåll åt begreppet unionsmedborgarskap. (83 <Det är viktigt att lära sig språk eftersom det stärker medvetandet om kulturell mångfald och bidrar till att motverka främlingsfientlighet, rasism, antisemitism och intolerans. (9) — Förutom fördelar på det mänskliga, kulturella och poli- tiska planet ger språkinlärning också stora ekonomiska möjligheter. (10) — Att behärska sitt modersmål och att ha kunskaper i de klassiska språken, framför allt latin och grekiska, kan underlätta inlärningen av andra språk. (11) — Det är viktigt att göra ansvariga inom såväl den offent- liga som den privata sektorn medvetna om betydelsen av att på ett lätt sätt kunna tillgå språkundervisning. (12) I rådets slutsatser av den 12 juni 1995 om språklig mångfald och pluralism inom Europeiska unionen betonas det att den språkliga mångfalden bör bevaras, att flerspråkigheten i unionen bör främjas och att alla unionens språk skall behandlas med samma respekt, mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen. I Europaparlamen- tets och rådets beslut nr 2493/953/EG () av den 23 oktober 1995 om att utnämna 1996 till ”Europeiska året för livslångt lärande” betonas vikten av livslångt lärande i utvecklingen av kunskaper, däribland språkkunskaper, under hela livet. () EGT L 256, 26.10.1995, s. 45.