8.2.2005 Europeiska unionens officiella tidning L 34/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 208/2005 av den 4 februari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 466/2001 när det gäller polycykliska aromatiska kolväten (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (!), särskilt artikel 2.3 i denna, efter samråd med Vetenskapliga kommittén för livsmedel, och av följande skäl: (1) - I kommissionens förordning nr 466/2001 (?) fastställs högsta tillåtna halter av vissa främmande ämnen i livs- medel, inklusive de livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn som omfattas av direktiv 91/321/EEG av den 14 maj 1991 om modersmjölksersättning och tillskotts- näring (?) och kommissionens direktiv 96/5/EG av den 16 februari 1996 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn ('). (2) - En del medlemsstater har antagit gränsvärden för poly- cykliska aromatiska kolväten (PAH) i vissa livsmedel. Med tanke på de skillnader som finns mellan medlemsstaterna, och den risk för konkurrenssnedvridning som följer av detta, är åtgärder på gemenskapsnivå nödvändiga för att säkerställa en enhetlig marknad, samtidigt som propor- tionalitetsprincipen måste beaktas. (3) — I sitt yttrande av den 4 december 2002 drog Vetenskap- liga kommittén för livsmedel slutsatsen att vissa PAH är genotoxiska carcinogener. Vid laboratorieförsök har man funnit att de nivåer som förorsakar experimentella tumö- rer var åtskilliga gånger högre än de som man kan för- vänta sig förekommer i livsmedel och som kan komma att konsumeras. Med tanke på att det emellertid inte finns några tröskelvärden för effekterna av de genotox- iska ämnena, bör PAH-nivåerna sänkas så lågt som rim- ligtvis är möjligt. (!) EGT L 37, 13.2.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1). (?) EGT L 77, 16.3.2001, s.1. Förordningen senast ändrad genom för- ordning (EG) nr 684/2004 (EUT L 106, 15.4.2004, s. 6). () EGT L 175, 4.7.1991, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/14/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 37). (") EGT L 49, 28.2.1996, s. 17. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/13/EG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 33). (4) Enligt Vetenskapliga livsmedelskommittén kan benso(a)- pyren användas som markör när det gäller förekomst och effekter av carcinogena PAH i livsmedel, inklusive ben- s[alantracen, benso(b)fluoranten, benso(j)fluoranten, ben- so(k)fluoranten, benso(g,h,i)perylen, krysen, cyklopen- ta(c,d)pyren, dibenso(a,h)antracen, dibenso(a,e)pyren, di- benso(a,h)pyren, dibenso(a,i)pyren, dibenso(a,l)pyren, in- deno(1,2,3-cd)pyren och 3-metylkrysen. Ytterligare analy- ser av de relativa proportionerna av dessa PAH i livs- medel skulle behövas som underlag för en framtida över- syn av lämpligheten i att behålla benso(a)pyren som mar- kör. PAH kan kontaminera livsmedel under sådan upphet- tnings- och torkningsbearbetning som gör det möjligt för förbränningsprodukter att komma i direkt kontakt med livsmedlet. Direkt torkning och upphettning med öppen låga som används vid tillverkning av matoljor, t.ex. olivolja av pressrester, kan resultera i höga nivåer av PAH. Aktivt kol kan användas för att avlägsna ben- so(a)pyren under raffineringen av oljorna. Om raffiner- ingsprocessen effektivt avlägsnar alla oönskade PAH är oklart. Sådana produktions- och bearbetningsmetoder skall användas som förhindrar den ursprungliga konta- mineringen av oljor med PAH. För att skydda folkhälsan är det nödvändigt med gräns- värden för benso(a)pyren i vissa livsmedel som innehåller fett och olja och i livsmedel där röknings- och torknings- bearbetning kan förorsaka höga kontamineringsnivåer. Särskilda lägre gränsvärden är nödvändiga för barnmat, vilka kan uppnås genom noggrann kontroll av framställ- ning och paketering av modersmjölksersättning,  till- skottsnäring, barnmat och spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn. Gränsvärden är också nöd- vändiga i livsmedel där miljöföroreningar kan leda till höga kontamineringsnivåer, särskilt i fisk och fiskproduk- ter, som t.ex. förorsakats av oljespill från fartyg. I vissa livsmedel, som t.ex. i torkad frukt och kosttill- skott, har man funnit benso(a)pyren, men tillgängliga uppgifter är oklara när det gäller vilka nivåer som rim- ligtvis kan uppnås. Ytterligare undersökningar krävs för att klarlägga vilka nivåer som rimligtvis kan uppnås i dessa livsmedel. Fram till dess skall gränsvärden för ben- so(a)pyren i relevanta ingredienser gälla, som t.ex. i olja och fett som används i kosttillskott.