L 118/2 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 6.5.2011 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 436/2011 AL COMISIEI din 5 mai 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 690/2008 de identificare a zonelor comunitare protejate, expuse la anumite riscuri fitosanitare COMISIA EUROPEANĂ, având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comu- nitate (!), în special articolul 2 alineatul (1) litera (h), având în vedere solicitările efectuate de către Republica Cehă, Grecia, Franța şi Italia, întrucât: (1) 0) () JO JO Regulamentul (CE) nr. 690/2008 al Comisiei () prevede că anumite state membre sau anumite zone ale statelor membre au fost considerate ca fiind zone protejate cu privire la anumite organisme dăunătoare. În anumite cazuri, recunoaşterea a fost făcută pentru o perioadă limitată de timp pentru a permite statului membru în cauză să furnizeze informațiile complete care să demonstreze că organismele dăunătoare în cauză nu sunt prezente în statul membru sau în regiunea respectivă sau pentru a finaliza eforturile de eradicare a organismului în cauză. Întregul teritoriu al Greciei a fost recunoscut ca zonă protejată cu privire la Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer şi Ips duplicatus Sahlberg până la 31 martie 2011. În 2010, Grecia a efectuat anchete și a notificat Comisia cu privire la rezultate, în conformitate cu al treilea paragraf şi cu al cincilea paragraf de la articolul 2 alineatul (1) litera (h) din Directiva 2000/29/CE. O vizită a experților Comisiei în Grecia, efectuată în perioada 24-31 ianuarie 2011, a confirmat faptul că statul membru în cauză a continuat să înregistreze progrese semnificative cu privire la organizarea şi realizarea respectivelor anchete şi la notificarea rezul- tatelor acestora. Este, totuși, necesar ca Grecia să dove- dească faptul că progresele înregistrate sunt durabile. În conformitate cu rezultatele anchetelor desfăşurate în Grecia în 2010, a existat doar o singură identificare a Ips cembrae Heer și nu a fost identificat niciunul dintre celelalte cinci organisme în cauză. Ținând cont de aceste rezultate și de concluzia vizitei experților L 169, 10.7.2000, p. 1. L 193, 22.7.2008, p. 1. Comisiei în Grecia, este adecvată continuarea recu- noaşterii Greciei ca zonă protejată, în ceea ce priveşte aceste organisme, pentru încă trei ani, pentru a acorda acestui stat timpul necesar să colecteze şi să furnizeze informații care să confirme că organismele respective, cu excepția lIps cembrae Heer, nu sunt prezente pe teri- toriul său și, în ceea ce priveşte lps cembrae Heer, să încheie eforturile de eradicare a acestuia și să colecteze și să transmită informații care să confirme că respectivul organism nu mai este prezent pe teritoriul său. Întregul teritoriu al Greciei a fost identificat ca zonă protejată în ceea ce priveşte virusul Citrus tristeza (sușe europene). În raportul său anual pentru 2010 privind ancheta oficială desfășurată în vederea identificării prezenței organismului dăunător respectiv, Grecia a raportat 104 arbori cu rezultate pozitive privind orga- nismul dăunător respectiv în prefectura Argolida. Obser- vațiile formulate de experții Comisiei în timpul vizitei lor în Grecia, în perioada 24-31 ianuarie 2011, au confirmat prezența virusului Citrus tristeza (suşe europene) în prefectura în cauză, cel puțin pentru ultimii trei ani, în pofida măsurilor de eradicare adoptate de autoritățile din Grecia, care s-au dovedit a fi ineficiente. În consecință, virusul Citrus tristeza (suşe europene) trebuie considerat ca fiind stabilit în prefectura Argolida. În consecință, prefectura respectivă nu ar mai trebui să fie recunoscută ca zonă protejată în ceea ce privește organismul dăunător respectiv. Întregul teritoriu al Spaniei a fost identificat ca zonă protejată în ceea ce priveşte Erwinia amylovora (Burr.). Winsl. et al. Deoarece Spania a transmis informații care indică faptul că organismul Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. este considerat ca fiind stabilit, în prezent, în comunitatea autonomă Castilla y Leon. Măsurile luate pentru o perioadă de doi ani consecutivi, 2009 şi 2010, în vederea eradicării organismului dăunător respectiv, s- au dovedit a fi ineficiente. În consecinţă, Castilla y Leon nu ar mai trebui să fie recunoscută ca zonă protejată în ceea ce privește organismul dăunător respectiv. Întregul teritoriu al Republicii Cehe, anumite regiuni din Franța (Alsacia, Champagne-Ardenne şi Lorena) și o regiune din ltalia (Basilicata) au fost recunoscute ca zone protejate în ceea ce privește Grapevine flavescence doree MLO până la 31 martie 2011. Informațiile furnizate de Republica Cehă, Franţa și Italia de la momentul acordării recunoaşterii au oferit elemente de probă conform cărora organismul dăunător în cauză nu este prezent în zonele protejate în cauză. Prin urmare, întregul teritoriu al Republicii Cehe, regiunile Alsacia, Champagne-Ardenne și Lorena din Franța și regiunea Basilicata din ltalia ar trebuie să fie recunoscute în continuare ca zone protejate în ceea ce priveşte orga- nismul în cauză.